PUTOVANJA PO BALKANSKOM POLUOTOKU. 5T 
vrstaci jih u svojih znanstvenih iztraživanjih ne samo koristno upo- 
trebljavaju, već se nedavno izjavila želja, da bi se ti putopisi u 
cjelini izdali." Da su stariji putopisi po balkanskom poluotoku za 
poznavanje zemlje i naroda u onoj dobi zaista važni, pokazaše 
Hammer i Zinkeisen u svojih kistorijskih djelih (Geschichte des 
Osmanischen Reiches), navodeć nekoje starije putopise kao dosta 
znamenita vrela za historijska iztraživanja one dobe; pa i histo- 
rijski geografi, Katančić, Safafik, Tafel, Krause i dr., pozivlju se 
često za potvrdu svojih iztraživanja na starije putopise,  Lindner? 
pako tvrdi, da je toliko tih spisa, koji opisuju europsku 'Tursku, 
ili donose o njoj raznovrstnih znatnih viesti, te podpun njihov izkaz 
ili popis nije po gotovu ni moguće navesti. 
Buduć da ova grana geografske literature pogledom na zemlje 
balkanskoga poluotoka nije jošte sustavno iztražena; pa što je 
gradja toli bogata i sadržinom dosta znatna, odlučih se na po- 
traživanje starijih putopisa po balkanskom poluotoku. Pošto mi 
nije dopala ruku nikakova sustavna radnja te vrsti, valjalo je pa- 
birčiti po ljetopisih i kronikah, i tragove tražiti tim putopisom u 
geografskih i historijskih izvorih, po starijoj i novijoj literaturi 
geografskoj i historijskoj. Tim putem pošlo je za rukom samo za 
XVI. i XVII. stoljeće pobilježiti do 130 takovih putopisa, ponaj- 
više latinskih, njemačkih, talijanskih i francezkih, a nači će jih se 
možda i više. Ako bi se k tomu pribrojile i relacije, koje k ovoj 
grani literature nikako nespadaju, pomenuti bi se broj podvostručio. 
U srbskoj književnosti imamo podobnu razpravu od J. Ristića: 
»0 tstoričnoj važnosti uspomena stari putnika neki, koje su kroz 
Srbiju prošli.“ Al Ristićev nam je članak bio od male pomoći, 
jer donosi samo kao na ogled izvod iz putopisa ,Bertranda de la 
Broquičra“; uz to navodi do konca prošloga stoljeća u svemu samo 
naslove od trideset takovih putopisa, primjećujuć, da nije imao pri- 
like dobiti jih sve u ruke. Pošto je piščeva namjera samo ta bila 
da obrati pažnju na ovu novu vrst izvora srbske prošlosti, to se 
ni nemože od njega tražiti niti podpuna bibliografija niti znanstvena 
ocjena tih putopisa. 
Potražujuć ovakve putopise i u starijoj dobi, razabrah, da jih 
! Glasnik srpskog učenog družtva, kn. XXXIII., str. 191—236. Rad, 
kn. XXXVII., str. 25. 
* Lindner: Gemilde der europiischen Tiirkei. Weimar 1813, S. 46. 
8 Glasnik družtva srpske slovesnosti; sv. VI. Beograd 18954., str. 
209—226. 
