58 P. MATKOVIĆ, 
razmjerno dosta ima takodjer u srednjem vieku. S toga je valjalo 
pogledom na naravni razvitak same stvari, osobito glede forme i 
sadržine, iztražiti putovanja (peregrinationes) i putopise po balkan- 
skom poluotoku iz srednjega vieka, prije nego predjem na putovanja 
i putopise šestnaestoga stoljeća. Putovanja dakle po balkanskom 
poluotoku za srednjega vieka neka nam budu ujedno poput uvoda, 
na što mislimo navezati dalja iztraživanja o putopisih šestnaestoga 
stoljeća. Premda smo jošte daleko od savršene bibliografije tih pu- 
tovanja, ipak se već sada usudjujem tvrditi, da možebit o nijed- 
noj europskoj zemlji neima toliko putopisnih i sličnih djela, koliko 
o europskoj Turskoj, navlastito iz šestnaestoga i sedamnaestoga 
vieka, te da, pogledom na oblik i sadržinu nijesu putopisi ni dru- 
gih europskih zemalja iz iste dobe bolji ili savršeniji, nego što su 
putopisi zemalja pomenutoga poluotoka. 
Iztražujuči putopise srednjega i novoga vieka i uzroke tih pu- 
tovanja po zemljah balkanskoga poluotoka, razabrah, da su motivi 
putovanja balkanskim poluotokom bili u srednjem vieku bitno raz- 
ličiti od motiva putovanja u novom vieku. Motiv putovanja po 
balkanskom poluotoku u srednjem vieku bila su ponajviše hodo- 
čašća k svetomu grobu; buduć su pomenutim poluotokom vodili 
putevi, navlastito iz srednje Europe, preko Carigrada u svetu zemlju. 
Motivi pako putovanja u pomenutih stolječih novoga vieka bjehu 
ponajviše diplomatski poslovi: putovanja naime raznih poslanstva 
k sultanovu dvoru u Carigrad. 
Ova dva historijska momenta vodjahu me u pretraživanju puto- 
pisne literature balkanskih zemalja u jednom i drugom vieku. 
Da udjemo dakle tim putopisom srednjega vieka u trag, valjalo 
je proučiti bibliografiju, izvore i drugu literaturu križarskih ratova 
i putovanja pobožnih putnika u svetu zemlju; navlastito onih hodo- 
častnika, koji putovahu u Palestinu kopnom kroz balkanske zemlje 
na Carigrad." I tu razabrah : da nije bilo pobožnih putnika, putujućih 
kroz balkanski poluotok u svetu zemlju, od kojih su nekoji, ako i vrlo 
! Tobler : Bibliographia geographica Palestinae, Leipzig 1867. — Feier- 
abend: Reissebuch des heiligen Landes; Frankfurt a. M. 1585. i 1609. 
— Putešestvija ruskih ljudej u Saharova: Skazanija ruskago naroda, t. 
II. kn. VIII. Sanktpeterburg 1849. — Bongarsii: Gesta Dei per _Francos. 
Hanoviae. 1611. — Recueil des Historiens des Croisades, Paris. -— Pertz: 
Monumenta Germaniae SS. t. 1.—XXI. — Muratori, Seriptores. Wilken, 
Michaud, ete. 
