66 P. MATKOVIĆ, 
vojne, dosta rano stali hodočastiti iz raznih krajeva kršćanske Eu- 
rope u svetu zemlju. S velikim počitanjem putovahu hodočastnici 
od davnih vjekova u Jerusolim, da vide pozorište, gdje je nebo sa 
zemljom mir sklopilo, a vrlo pomnjivo i revno tražili su svagdje 
tragove, s kojimi su skopčane spomene na život Spasiteljev. Gore 
pomenuti Itinerar hodočastnika iz Burdigale spada medju najsta- 
rija putovanja u svetu zemlju. Pozniji vjekovi pripoviedaju, da je 
Karlo Veliki preko Carigrada u Palestinu putovao; ali historia ništa 
o tom nezna. Putevi pobožnih kršćana u svetu zemlju bijahu vrlo 
različiti: Niemci, Francezi i linglezi, putovahu do konca desetoga 
stoljeća ponajviše preko Rima, gdje primiše od pape križ i bla- 
goslov; a obično udarahn preko Švicarske na Mletke i Rim (rjedje 
na Marseillu), ili na koju drugu talijansku (Brindisi, Bari, Messina i 
dr.) luku, a od ovud po moru u Grčku, pa preko Carigrada i Male 
Azije u Siriju, ili do koje luke sirskoga primorja.! U tom pogledu 
znamenita su imena u čuvenom reichenavskom registru i norvežki 
novci, što se nalazili u Švicarskoj, i zanimiv je itinerar ili popis 
puta od ušća Moze u Jerusolim*, štono se je sačuvao u ,Annales 
Stadenses“. Dočim su hodočastnici zapadnih naroda preko Rima 
putovali, udarahu mnogi skandinavski i ruski“ putnici obično putem 
Carigrada, kamo jih privlačivahu ne samo vjerske svetinje, nego i 
najdavnije spomene iz njihove historije. Skandinavci putujući sa sje- 
vera u svetu zemlju, nisu se podali na put bez da se nebi obskr- 
bili putopisom. Takovih je putopisa, sastavljenih na uputu skandi- 
navskih hodočastnika, bilo u srednjem vieku prilično mnogo, napi- 
sani su bili u norskom jeziku, a bio im je obći latinski naslov 
Flores peregrinationis. Na takove popise puteva spada i onaj kaži- 
put u ,Annales Stadenses“. Skandinavski su se putopisi izgubili, 
samo se uzčuvali kratki izvodi, puka imena nekojih mjesta, što se 
O takovih putovanjih sr. Tobler, op. cit.; Feierabend, op. cit., Michaud, 
op. cit., p- 34, 480—4951 ; osobito fičhricht : Pilgerfahrten nach dem hei- 
ligen Lande vor den Kreuzziigen in Riehl's (Raumers) histor. Taschenbuch, 
V. Folge, 5 Jgg. Leipzig 1875, p. 3283—57. Katalog der wichtigsten Pil- 
ger v. Il. bis XI. Jdt. S. 384. — Putnici iz iztočnih krajeva srednje Eu- 
rope putovahu bez sumnje na Oglej (Aquileju), koj je ležao na sklopu cesta. 
Medju imeni putnika, što se sačuvala u evangjelistaru u Cividale (Neues 
Archiv d. Gesellseh. fiir iltere deutsche Gesch. IL, 112—28) bilo je vje- 
rovatno i hodočastnika u sv. zemlju. 
* Pertz Mon. Germ. S. 5. XVI, p. 835—344. 
$ Putešestvija ruskihe ljudej. Saharov Skazanija ruskago naroda t. II. 
kn. VIII. Sanktpetrburg 1849. 
