PUTOVANJA PO BALKANSKOM POLUOTOKU. 13 
ljutosti; u ostalom mnogo pretrpismo.“ Ovo bi bio ljetopiščev sud 
o narodih, s kojimi na putu do Carigrada u dotik dolaziše. Put 
pako, pošto su hodočastnici na Ugarsku i Carigrad išli, biti će 
obični, na ime desnom stranom ugarskoga Dunava do Biograda, a 
od ovud poznatom starom vojničkom cestom kroz bugarsku šumu 
na Niš, Srčdec, Jedrenu (Odrin ili Drinopolje) i Carigrad." Ova 
pojedina putovanja jedanaestoga stoljeća u svetu zemlju mogu se 
uzeti kao priprava, odnosno predteče pravih križarskih vojna. 
II. 
Prva križarska vojna: putovanje vojske Valtera poissyskoga, Petra 
acheryskoga + Gotifrieda vojvode dolnjo lotarinžkoga, vojske Boe- 
mundove, Roberta vojvode normandijskoga i Rajmunda toulonskoga, 
vojske longobardske, njemačke i akvitanske (1096—1101). 
Glas, što ga je podigao papa Urban na klermontskom saboru 
za oslobodjenje svete zemlje, zanese veliki dio tadanje Europe. Tu 
je prvi put u europskoj historiji mogla neka idea silnom  svje- 
tinom pokrenuti. I prije toga vidjela je Europa velika kretanja na- 
roda; ali ova nije poticala i oduševljivala idea, nego koje potreba, 
koje sliepi nagon seobe, koje slavohlepje i lakomost pojedinaca. 
Idea kršćanstva i čvrsta vjera, da je bog medju ljudi živio, bila je, 
koja je vodila svjetinu kroz zemlje i preko mora, u zemlju i na 
mjesta, gdje spasitelj živio i umro. Poziv na oslobodjenje svetih 
mjesta potrese cielim kršćanstvom: svećenici i svjetovnjaci, knezovi 
kao i seljaci, Romani i Germani, i svi narodi bješe mu jednako 
pristupni. Prva je medju timi bila romanska“ Europa, koja je pri- 
mila križ i odlučila se na zajedničko ratovanje za oslobodjenje sve- 
toga groba, a tim počimlje prva križarska vojna i seoba zapada u 
Aziju putem Carigrada.* Nije nam tu zadaća, da pripoviedamo hi- 
storiju križarskih vojna na Iztok, jer je to u izvrstnih djelih i to- 
likih monografijah jurve razpravljeno; već mislimo iz ciele te hi- 
storije iztaknuti samo one ekspedicije, koje su prolazile putem bal- 
kanskih zemalja i Carigrada u Iztok: dakle samo onaj dio, što se 
1 Potanki i temeljiti opis rimske ceste kod dra. K. Jirečka: Heerstrasse 
von Belgrad nach Constantinopel. Prag 1877. 8. 1—112. 
* Uzroci toga: Ekkehardi Hierosolimita (Heinrich Hagenmeyer, Tiibingen 
1877), 6 MIL. 128: 
5 H. v. Sybel: Geschichte des ersten Kreuzzuges. Diisseldorf 1841. S. 
230 u. ff. Hopf: Griech. Gesehiehte in Ersch u. Gruber Encyklopidie Th. 
BOS RLO2 Just. 
