104 P. MATKOVIĆ, 
Poslije tri mjeseca dakle, iza kako su križari iz Njemačke pošli, 
stigoše (10. rujna) u Carigrad, oplienivši ,Philopation“, carsku pa- 
laču s prostranim i liepim perivojem (Cinnam. p. 239), * utabore 
se u predgradju Pera, što se zove Ilxadtov (Nicetas, p. 251.), 
u starih pristaništih Gottfriedove vojske, gdje jih dva morska ru- 
kava zatvarala, a reka B athyssus (st. Barbyssus, a dan. Gčksa) 
od grada dielila. * Caru je bilo do toga stalo, da što prije Kon- 
rad u Aziju krene, da se nesastane s avi ka vojskom, koja 
je sa sjevera dolazila; jer kadno bi se Francezi s Niemci i Roge- 
rom Sicilskim sdružili, zaprietila bi Carigradu velika pogibelj. Kon- 
rad pako, koj bi bio rado svojoj vojsci pružio duljega odmora i 
pričekao po dogovoru francezku vojsku, odluči se ipak na molbu 
carevu, čim su nadošle Lijudevitove prve lotarinžke čete, prebaciti 
vojsku na trgovačkih brodovih i ribarskih ladjah (Kugler, 130) preko 
Bospora. * 
Francezka vojska kralja Ljudevita VII. zaputi 1147 godine iz 
St. Denysa (de beato Dionysio) na križarsku vojnu i udari od 
Rezna (Ratisbona) istim putem, kojim je pošla malo prije njemačka 
ili Konradova križarska vojska. K tomu primjećuje Ode (p. 20), 
da je sreća po francezku vojsku, što je za njemačkom pošla, jer 
je svagdje u Konradovoj državi našla na riekah i potocih nove mo- 
stove, jer joj je to putovanje olahkotilo i troškove prištedilo. Pogla- 
viti je izvor za ovo putovanje, kano spomenusmo, Odo de Diogilo*, 
jer je sam učestvovao na tom putovanju, za to ćemo ga i mi tu 
sliediti. Al taj putopis nije obični putnički dnevnik, nego više puto- 
pisna slika zemalja, kojimi je francezka vojska prolazila; jer opi- 
suje, ako i obćenito, ponješto Njemačku, Ugarsku, Bugarsku i Grčku. 
Kraj svega, što mjestimice upliće jedno u drugo, da je težko raz- 
lučiti što na koju zemlju spada; ipak donosi opise, kojimi putopise 
prve križarske vojske u ovih krajevih popunjuje. Premda nedo- 
imenu bila bi ta rieka bizantinski odnosno Nicetov Melas. Tiem pako 
Cinamov Athyras i Melas nebi bile dvie rieke već jedna, one su vjerovatno 
postale iz imena staroga i sriedoviečnoga jedne te iste rieke, ako nije u 
prvobitnom tekstu stajalo Athyras #2 Melas. 
! Opis perivoja u Oda de Diogilo, p. 31. 
* Boravljenje Niemaca u Peri potanko opisuje Cinnamus (1. 6.) 
* Annales Palidenses (1. e.) i Helmold (1. e.) krivo tvrde, da je vojska 
prebacila Helespont. Helmold bo piše ,,venerunt ad sinum maris, quod di- 
citur brachium s, Georgii (inter Sestos et Abydos)“. 
* P.F. Chifletii S. Bernardi Clarevalensis abbatis illustre assertum, Divi- 
one 1660. 
