PUTOVANJA PO BALKANSKOM POLUOTOKU. 105 
nosi potanka opisa puta, niti topografskoga obilja; ali iz glavnijih 
gradova, koje navodi, razabire se ujedno i smjer samoga putovanja. 
Francezka vojska našla je u Reznu', gdje ju dočekaše carigradski 
poslanici, toliku množinu ladja, da se prtljaga i mnogo vojske vozilo 
sve do Bugarske. Vojska, koja je desnom stranom Dunava udarila, 
trebala je od Pasova (Fatavia) do Klosterneuburga (Novam urbem) 
pet dana, a odovud do ugarske medje (ad Portas Hungariae) samo 
jedan dan. Priedjeli što se medju timi mjesti prostiru, zarasli su 
šumom, obiluju potoci, vreli i travnici, a da ge nije prinosio živež 
iz gradova, bila bi ga nestašica. Gore ovih krajeva činjahu mu se 
visoke, ali prema Romaniji (Maloj Aziji?) sudi, da je zemlja ravna. 
Križarska je vojska, kao što Odo tvrdi (p. 22), za petnaest dana 
Ugarsku prevalila. Opisujuć Ugarsku, iztiče: ,Ugarska je s ove 
strane kalužnom vodom opasana, s drugoga pako kraja bistra ju 
rieka dieli od Bugarske (vjerovatno Sava). Sredinom teče Drava 
(Droa), kojoj su bregovi vrletni, zato se i malo vode razlieva, ali 
ipak sa bližimi barami, i podalje priedjele zaplavi“*. Onaj dio vojske, 
što je kopnom udario Dunavu na desnu, prebaci Dravu blizu 
ušća i zaputi Sriemom južno od Dunava, priedje preko Save u 
Biograd, a za jedan dan prebacivši drugu  rieku (Moravu), stigne 
u Braničevo (Brundusium*), gdje se sastala s brodovljem, što joj 
počam od Rezna vozilo živež, prtljagu i ostalu vojsku. Kod drav- 
skoga prievoza, opaža Odo (p. 22), da su imali malo ladja, za to 
je valjalo rieku na konjih prebaciti, što je težko išlo, jer su konji 
u vodu lasno ulazili, a težko izlazili (radi plahovita toka). ,,U 
ostalom“, primjećuje dalje, ,sva voda ove zemlje, t. j. Ugarske, 
jezera su, močvare i vrela, do jedinoga Dunava, koj ju prilično 
ravno protiče i bogatstva mnogih zemalja plemenitomu gradu Ostro- 
gonu (Estrigim) dovozi“. Dalje sliedi opis Bugarske, koja nastaje 
Biogradom (Bellagrava), koj se bugarskim“ (bogarensis) zove, da 
se razluči od isto imenoga grada (Stolni Biograd) ugarskoga. 
Bugarski kraj nazivlje ,šumovitim travnikom“ ili ,travovitom šumom“; 
obiluje plodinami, i za drugo je prikladan samo da bi žitelja imao. 
Niti je ravan niti gorovit, nego brežuljast, za vinograde i usjeve 


1 O putovanju Francezkom i Njemačkom do Rezna, sr. Odo, p. 1——18. 
Kugler, p. 132—139. 
* Ultra (Brachium S. Georgii) Romania est terra latissima montibus 
saxosis asperrima“. Odo, p. 37. 
3 Inde (de Bellagrava) ad unam dietam, interposito quodam  fluvio, 
Brundusium, civitatem pauperculam ingressi, Odo, p. 22. 
