108 P. MATKOVIĆ, 
nit boji nit srami; tu opačina nit izlazi na jav, nit se po zakonu 
kazni“. Napokon iztiče: ,Constantinopolis superba divitiis, moribus 
subdola, fide corrupta, sicut propter suas divitias omnes timet, sic 
est dolis et infidelitate  omnibus metuenda“. Da nebi tih opačina 
bilo, koli srećan bi to bio grad radi svojega blagoga podnebja, 
obilne plodnosti i udobnoga prolaza. Bospor pako (Brachium s. 
Georgii) po slanosti je more, a po veličini sličan je rieci, koja se 
dade sedam do osam puti na dan simo i tamo bez pogibelji pre- 
baciti. Pošto je kr. Ljudevit s vojskom u Carigradu nekoliko dana 
boravio!, dade ju prevesti na brodovih preko Bospora na azijsku 
stranu; tuj se utabori, jer je čekao još na one križare, koji su kroz 
Italiju preko Drača na Carigrad zaputili? Ovaj je odjel udario bez 
sumnje poznatim križarskim putem, naime smjerom staro-rimske 
»Egnalijske ceste“; ali putopisu neima traga. Dakle njemačka i 
francezka vojska ove druge križarske vojne udariše na staroj hodo- 
častničkoj cesti od Biograda na Carigrad, i te su se tako strogo 
držali, da se nisu dali od staroga puta nipošto odkloniti, te kraćim 
od Jedreneta na Sestus krenuti. 
Ako se porede opisi o putovanju njemačke i francezke vojske 
medju Biogradom i Carigradom s putopisi prvih križarskih vojska 
na tom istom putu, opaziti će se, da je putopis njemačke vojske u 
drugoj vojni jošte uviek dosta obćenit i jednolik, te da nepruža ni- 
kakova novoga priloga, odnosno podatka ni geografskoga ni etno- 
grafskoga, pače je na mjestih mršaviji od putopisa prvih križarskih 
vojska. Ni u topogratskom pogledu nije se ni njemačkim ni fran- 
cuzkim putopisom išta privriedilo, jer na glavnoj cesti medju Du- 
navom i Bosporom spominju se samo najglavniji gradovi; a i ona 
dva iskvarena imena gradova kod Ota frizinžkoga poznata su iz 
putopisa one vojske, koja je putovala od Drača smjerom ceste Egna- 
tijske. Opis pako o putovanju francezke vojske, nije oblikom, kano 
gore rekosmo, putnički dnevnik, već slika naroda i zemalja, kojimi 
Francezi prodjoše. Ako bi se karakteristika Grka pristranom dr- 
žala, al isto potvrdjuju i drugi opisi, koji su, prema dobi iz koje 
potiču, dosta znamenita svjedočanstva. Ako se porede oba ova pu- 
topisa po obliku i sadržini, ik tomu doda divljačtvo čopora njemačkih, 
što je nadmašivalo isto domaće žiteljstvo balkanskih zemalja, koje 
! Potanja o tom Kugler, p. 142 i 143. 
2 ,Rex venientes per Apuliam expectat inter Brundusium et Durachium 
transfretantes“, Odo, p. 39. 
