PUTOVANJA PO BALKANSKOM POLUOTOKU. 113 
po Dunavu, a prtljaga kopnom. Putujući dospjeli su u Mošonj 
(Mesenburg," in confinio_ Ungariae), pa u tvrdi Ostrogon (Grane), 
kojega zatvara s jedne strane Dunav, a s druge duboko korito 
Grona (Grane). Na daljem putu živo opisuje Arnold (Pertz, 
p- 117) dunavske sutjeske, ponore i vrtloge, navodeći: da se nad 
vodom iztiču poput brda golemi grebeni, a na jednom od tih diže 
ge gradić, gdje se vojvodi ladja razbila (možda oštetila). * Šafarik 
je ovaj opis (Wiener Jahrb. der Literatur, 1828, S. 32.) preneo na 
dolnjo-dunavske sutjeske, na tiesnac ,Tahtali“, gdje je dunavsko 
korito grebeni posuto, a onaj gradić neznana imena, gdje se vojvodi 
ladja razbila, tvrdi, da je Prokopov gradić ,Kampses“, kojega je 
razvaline edin na rtu ,Grebenu“, dvie ure nad Porečem (dakle 
blizu današnjega Milanovca, Milićević, Knež. Srbija, 14) odkrio. 
Prema tomu ispravi Šafafik Arnoldovu Sova u Iršovu (Oršovu) i 
pušta vojvodu po Dunavu dalje od Braničeva, do Poreča putovati, 
odkuda se, pošto mu se razbila ladja, povrati u Braničevo i odovud 
kopnom dalje putovao. Redakcija Pertzovih , Monumenta Germaniae“ 
(SS. t. XXI, 117) nije ove Šafafikove konjekture dalje ispitala, 
već ju je na prosto u svojih notah prihvatila. Mi pako držeći se 
strogo reda putopiščeva  pripoviedanja, tvrdimo, da se Arnoldov 
opis odnosi na dunavske sutjeske medju Ostrogonom i Vacom, od- 
nosno medju Zebegenyem i Višegradom, koje su onda bile dosta 
jake, kakove su od prilike u gornjem toku kraj Strudena i u dolnjem 
medju Drenkovom i Oršavom. Onaj pako gradić neznana imena 
možda je ,Višegrad“ (?). Ako toli pogibeljnih sutjesaka, grebena 
i vrtloga medju Ostrogonom i Vacom danas neima, nesliedi jošte 
da jih onda nije bilo, buduć je i onako poznato, da su sutjeske i 
grebeni u dunavskom koritu lomljeni, da bude dunavska plovitba 
što sigurnija i slobodnija. Ako bi putopisac svoj opis grebena i 
vrtloga pretjeravao, onda nebi imitirao dolnjo-, već svakako gornjo- 
I! Misenburg, Ekkehardi Hierosol e. XII., 6. (Hagenmeyer, p. 129, 
332); Meseburg, (Alb.) ,,quod fluvii, Danubii et Lintax (Litava), paluđibus 
firmant. 
» Dux et sui prospere navigabant etinciderunt quoddam periculum, quod 
vulgariter Schere dicitur, quia ibi seopuli immanissimi, ad instar montium pro- 
minentes, quorum uni castellum impositum est, interceptis aequis meandi 
facultate subtracta , difficillimum illic navigantibus transitum fecerunt: 
acquae enim in aretum collectae primo quidem consurgentes intumescunt, 
et postea magno fragore quoque in preceps cadunt.“ Arnold, a Pertz, tom. 
AALSITI 
RONA XLI 8 
