116 P. MATKOVIĆ, 
65T) navodi , Opdeuxpyoc“ kao peti i posljednji grad gornje Moesije; 
a geograf Ravenatski (ed. Part. p. 192) jošte ga zove ,Orea Margi“. 
Buduć da sva tri itinerara navode, da je taj grad od Viminacia 
udaljen na niškoj cesti LXI rimsku (12'/, geogr.) milju, tiem bi 
stajao gdje je današnji grad Cuprija, ua ušću Ravanice u Moravu. 
Domaće pako ime Ravni ili Ravno spominje se u srbskih spomenicih 
kao grad, koj je Stjepan Nemanja osvojio od Grka, a taj grad je 
bio na medji države kralja Stjepana Prvovjenčanoga, koj se u njem 
sastao s kraljem ugarskim (Daničić, Rječnik, 1. c.); iza turskih navala 
iztisnu turska Cuprija, što je tu most preko Morave vodio (dokazuje 
Šafarik Wiener Jhb. B. 42. p. 31.), narodno ime favno, koje se 
spominje do turskih navala, pače po domaćih izprava sve do 
god. 1788. Domaće pako Ravni ili Ravno, drži Šafarik, da je po- 
stalo iz imena sredovječnoga Margum planum (Margum Plano), 
koje se na mjestu rimskoga ,Horrea Margi“ spominje u Marcellina 
(g. 034.) i Jornanda (g. 652). Ravanica, znamenit manastir na isto- 
imenom potoku, gradu na iztoku, što ga je zidao car Lazar i dao 
mu brod na Ravnom (može bit isto R. na Moravje; Daničić, Rječnik 
III. 6.), dobi bez sumnje ime od susjednoga grada. Medju 
križarskimi putopisci ovoga kraja opet je Arnold prvi, koj spominje 
Srbe (Servi) u iztočnom Pomoravlju kao stanovnike grada Ravna 
i njegove okoline, primjećujuć:  ,subiecti tamen noscuntur regi 
Grecorum“. Arnold crta Srbe najernijimi bojami divljačtva, služeći 
se izrazi sv. pisma, da tim iztakne pogibelji putovanja kroz zemlju 
toli divljega naroda; jer kada tih nebi bilo, nebi križarsko puto- 
vanje imalo zasluga za nebeski život. Grad Vinopolis, što ga Arnold 
navodi (Pertz XXI, 117.), nebi tu imao biti Plovdiv kao na drugom 
mjestu (lib. IV. c. 9.), već bi imao biti nekoji grad slična imena 
medju Jedrenetom i Carigradom; ako ga nije putopisac pomiešao 
s gradom ,Arkadiopolis (vulgar. Argionopolis); ili je pogriešio, što 
će biti vjerovatnije, pa je Jedrene prije Plovdiva (Philippopolis,. 
Vinipopolis, Arnold 1. IIL c. 30. Annales Colon. ap. Pertz SS. 
XVIII, 379.) postavio. 
Opis puta u svetu zemlju (Descriptio itineris in terram 
sanctam), od neznana pisca, što ga jurve gore napomenusmo, potiče 
kao J. G. Eccard (corpus historicorum medii aevi, t. Il. Lipsiae 
1723, p. 1346) navodi, a sadržina potvrdjuje, svakako iz dvanae- 
stoga vieka, jer se čini, da je neznani pisac jurve Diogila poznavao. 
Opis je tako obćenit, da se u nekojem kraju, osobito medju Dravom 
i Savom, smjer puta nit neoznačuje, pače je jošte obćenitiji, nego | 
