115 P. MATKOVIĆ, 
Galipola 6, itd. * Drugi mu put vodi od Carigrada, ako se preplovi 
»dunavsko more“ (Donubii maris, Bospor?), pa za dva dana kraj 
mora do grada Spilas *, gdje je morski rukav (Astacenus sinus?), a 
za druga dva dana u grad Nikka ili Niceu. 
Ovaj je opis prema dojakošnjim putopisom dosta mršav i loš. 
Opis priedjela medju Dravom i Savom sasvim je u opreki s opi- 
som predjašnjih i poznijih putopisaca. Daljine izmedju glavnih 
mjesta ne samo da se neslažu s drugimi putopisi, već se mjestimice 
daleko razlikuju. Jedino onih pet gradića medju Jedrenom i Cari- 
gradom valjalo bi uvažiti, ali pisac je pomiešao stara sa sredo- 
vječnimi imeni, te jih nije ni pravilno poredao. Od Carigrada po- 
kazuje popis dva puta u Siriju; jedan po moru, a drugi od biti- 
nijskoga mjesta ,Pilae“ (Hersek) kopnom na Niceju; oba su ta 
puta poznata iz druge križarske vojne. U ostalom ovaj je opis 
vrlo loša kompilacija iz starijih putopisa, izdan možda po iskva- 
renom rukopisu, te nezaslužuje da bi se s njim dulje bavili. 
IV. 
Putovanje križarske vojske njemačkoga cara Fridrika Barbarose. 
Edyrisi, Abulfeda # Benjamin Tudelitanski, 
Križarska vojna njemačkoga cara Fridrika Barbarose, odnosno 
treća križarska vojna od god. 1189 sućno se razlikuje od prvih kri- 
žarskih vojna, jer su ju državne vlasti uzele u svoju neposrednu i 
neodvisnu upravu; pa što je bila vojska, koliko se dalo, držana u 
strogom redu i stegi, a time se razlikuje od neurednih čopora do- 
jakošnjih križarskih vojska. Putovanje Fridrikove vojske opisano je 
tolikom potankošću, kao ni jedne dojakošnje križarske vojske. Pu- 
topis Friderikove vojske odlikuje se obiljem topografske gradje, te 
! Ovaj popis morskoga puta od Carigrada poredismo s Putešestvijem igu- 
mena Damijla po svćitoj zemlji (izdan. Norova, S. Petrburg, 1864) iz istoga 
vieka (1118—15), te se uvjerismo, da ,,Putešestvije“ navodi od Carigrada 
do Teneda posve druga pristaništa, dakle i druge mjere. Od Teneda pako 
dalje oba se opisa prilično slažu. Sto je našemu piscu ,,legua“, to je Da- 
nijlu , vrst“. Putešestvije Danijla svakako je znamenitije, ne samo što je 
više specijalno, nego i svojom sadržinom. I druga putovanja iz Ruske u 
sv. zemlju idu kopnom ili po riekah do Crnoga mora, odovud po brodu do 
Carigrada, a dalje običnom križarskom cestom ili po moru u Siriju (Saha- 
TOY,,0D., .G1iz) 
? [I0Meu (Bithinae oppidum) Joan, Cinam. hist. lib. IV. e. 23, p. 194. 
Spigast, Anon, Canissii,čp. 516. 
