120 P. MATKOVIĆ, 
pisci priepoviedaju zgode zbivše se u Aziji, ali o prolazu Europom 
nedonose gotovo nikakovih viesti.! 
Na temelju pomenutih vrela i pomoću drugih znanstvenih radnja? 
nacrtati ćemo putovanje Friderikove križarske vojske zemljami bal- 
kanskoga poluotoka i ocieniti putovanje s geografskoga gledišta ; hi- 
storijske pako viesti prelazimo, buduć su u pomenutih radnjah iz- 
tražene i razpravljene. 
Friderik znajuć (iz iskustva), koliko su dojakošnje križarske voj- 
ske stradale u Ugarskoj, Bugarskoj i Grčkoj, da se to opet nezgodi, 
prije jošte nego se dao na put, odasla poslanstvo u Ugarsku, Ca- 
rigrad i Aziju, da pripravi puteve i obezbiedi došašće svoje voj- 
ske u tamošnjih zemljah. Usuprot dolažahu poslanstva iz po- 
menutih zemalja k caru, te mu izražavahu radost na njegovu 
došašću i obećavahu mu svaku moguću pomoć. Friderik je svrnuo 
pažnju na iste male države: Srbiju i Bugarsku, teje i nje povukao 
u diplomatsko obćenje. Da je Friderik na srbski i bugarski dvor 
odaslao svoja poslanstva, to se dade iz toga izvoditi, što dolazi ta- 
kodjer srbsko poslanstvo u Njemačku: poslanici velikoga župana 
Srbije, Stjepana Nemanje, javljaju, da se njihov gospodar raduje 
carevu dolazku i da se već u svojem glavnom gradu Nišu pripravlja 
na svečani doček križarske vojske (Annales Colon. max. ap. Pertz, 
5. D. XVII, 195. Riezler, p. 22). 
Pošto se križarska vojska početkom svibnja god. 1189 u Reznu 
sakupila, zaputi car po Dunavu, a najveći dio vojske po suhu. 
Vojska se u Beču prvi put sakupi i bi pročišćena, a odovud udari 
putem Ugarske, pošto ju je austrijski vojvoda častno primio i ži- 
vežom obskrbio. Car nastavi svoje putovanje po Dunavu, a vojska 
s najveće strane po kopnu. Kraj Požuna (Ad portam Ungariae, 
Arnold. 1. c.) sakupe se križari po drugi put, a u Ostrogonu* do- 
čeka kralj Bela III. sa svojom suprugom cara najsvečanije. Jošte se 
tesnije prijateljstvo utanači medju križari i Ugarskom, pošto se voj- 
" Extrait de I' histoire universelle de Vartant le Grand; Annales d' 
Aboul' l-feda (Reeueil des histor. des Crois. Doc. Armeniens, p. 440. Histo- 
riens orientaux, p. 62). 
* Wilken: Gesch. d. Kreuzz. Th. IV. S. 50. Raumer: Gesch. v. Hohen- 
staufen ; 3. Aufl. II. B. 277. Fessler (Klein): Geseh. v. Ungarn I, 274. 
Hopf: Gesch. Griechenland's (Ersch u. Gruber. Allg. Encyklopedie, 85. 
Thl., 166). Riezler: Kreuzzug K. Friedrichs I. (Forsehungen zur deutschen 
Geschichte, B. X. Gčttingen 1870. S. 1— 55). 
* Strigonia, quae et Grana dicitur, metropolis prima Ungariae. Ans- 
bert, p. 18. 
