134 P. MATKOVIĆ, 
živući u onom kraju pod danjkom, podloživši se Frideriku, obve- 
zaše se, da će mu vojsku, dok bude u Plovdivu, živežom jeftino 
obskrbljivati. 
Kraj svih pobjeda i udobnosti ipak je car vruče želio, da izpuni 
svoj zavjet i počini slavnija djela za stvar božju. S toga odasla k 
Izaku u Carigrad poslanike, da ga osvjedoče o carevih miroljubivih 
namjerah, da izhode slobodu njemačkim zasužnjenim poslanikom i 
da obnove norimberžki ugovor. Neka nadalje Izaka uvjere, da car 
nije mislio knezu srbskomu, neprijatelju Grčke, ni Bugarske, ni 
ikakove zemlje grčkoga carstva u feud dati, niti se je igda zavje- 
ravao s ikojim vladarom proti državi bizantinskoj (Ansb. p. 39). 
Ali sva ta uvjerenja nisu s početka nalazila odziva u Carigradu; 
jer Izak slabo je mario za savjete svojih vojskovodja, tim više za 
sanjarije svojega patriarhe. Dosta je trebalo nagovora, dok se Izak 
odlučio, da nadoveže priegovore sa zapadnim carem. Nicetas (p. 326), 
kojega protostrator Manojlo odasla u priestolnicu, da caru opiše 
prežalostno stanje njemu povjerene pokrajine, nije s početka mogao 
cara na pomirenje sklonuti, dok ga nije izviestio, da je križarom 
poznat savez, što ga je car utanačio sa sultanom saracenskim ( Wil- 
ken, IV, 80, 84). To je cara ganulo, te je, pošto je bogata i plodna 
plovdivska pokrajina samovolji tudje i domače vojske toliko nedjelja 
bila prepuštena, pustio njemačke poslanike na slobodu i odaslao 
poslanike k caru Fridriku u Plovdiv, da obnove predjašnji ugovor. 
Pripoviedanje njemačkih poslanika o okrutnom zlostavljanju, što za 
sužanjstva u Carigradu pretrpiše, uzpali s nova njemačke knezove 
proti Grkom; osobito.je razjarenost zahvatila najveće mjere, sluša- 
jući, da je Izak utanačio savez sa Baladinom proti križarom i da 
je patriarh pozivao Grke, obećavajući im oprost grieha, ako na- 
vale s kopna i mora na križare kod prielaza njihove vojske preko 
tiesna sv. Gjurgja (Hellesponta). * Po izvještaju biskupovom Izak je 
za to odgadjao priegovore, da tim odgodi prielaz križara preko 
'" ,,Est autem hoc mare Proponticum, quod ab incolis dieitur orachium 
sancti Georgu, inter Seston et Abydon, et a nota fabula Frixi et Elles 
Ellesponticum mare et dicitur Proponticum, quasi ante Ponticum, eo quod 
a Pontico mari, ut aiunt historiographi, duorum maximorum fluviorum; 
Tanais videlicet et Danubić impetu propulsum quasi ternuiter fluens et tarde 
in Adriatico seu Tyrreno mari juxta antiquam Trojam recipiatur“. Ansb. 
P. 36. Ovaj opis pokazuje geografske nazore one dobe, kakovi već i u 
starijih pisaca, Orosija i Solina, dolaze. 
