PUTOVANJA PO BALKANSKOM POLUOTOKU. 143 
(do sriede uključivo, 26. do 28. ožujka), pošto su vjetrovi jenjali, 
preveze se bez ikakova gubitka ostala vojska, tako, da se za šest 
dana svakolika vojska veselo bez ikakove pogibelji prevezla.! Šesti 
ili posljednji dan (28./11I.), pošto je sva vojska bila na azijskoj 
strani, saokupljen od pet galija preveze se car s posljednjom četom, 
a Grci mu i njihovo brodovlje izkazivahu velike počasti.? ,Igitur“, 
zaključuje Ansbert (p. 6) putovanje križarske vojske po Grčkoj, 
»a transitu Savi, id est Sowe fluvii, quo terram ditionis Grecorum 
intravimus, usque ad transitum Kalippolis, hoc est de Europa in 
Asiam, computantur un de quadraginta ebdomade, quas in Bulgaria 
et Grecia in magna prosperitate transegimus“. 
Ovaj je putopis medju svimi dojakošnjimi u svakom pogledu naj- 
važniji. S historičkoga gledišta ocieniše ga jurve drugi pisci (Rie- 
zler, 1. c; Hopf, Ersch u. Gruber, Thl. 85, S. 166-—175), a valjalo 
bi, da ga i slovenski historici jošte na tanje uvaže i ociene. Popis 
samoga puta medju Biogradom i Hellespontom tako se na tanko 
prikazuje, kao što u nijednom od starijih putopisa, u kojih se smjer 
puta više nagoviješta, nego stalno opredjeljuje, jer se jedva najglavniji 
gradovi putem navode. Znamenito je s geografijskoga gledišta u tom 
putopisu, što se osobito iztiču tri klanca (Clausurae, Clusae) medju 
Nišem i Plovdivom: dva medju Nišem i Sredcem, a treći medju 
potonjim mjestom i Plovdivom. Treći je klanac po imenu Succorum 
claustra i Bagiknxh xXeovox, počam od Ammiana Marcellina (XXI, 
10, ed. Bip. p. 265), od bizantinskih i poznijih pisaca * dovoljno poznat. 
To je današnji klanac , Trajanova vrata“, na ihtimanskoj Srednjoj 
gori, preko kojega vodila je od starih vjekova vojnička cesta iz 
Sredca u Plovdiv, gdje još stoji stari rimski toranj i gdje se u šumi 
vide preostale ruševine negdašnjih vrata. Ali ona dva prva klanca 
medju Nišem i Sredcem, teže je označiti, što se potanje neopisuje 
njihov položaj. Od predjašnjih putopisaca spominju te klance puto- 


1 Tageno (p. 10) tvrdi, da je bilo ,naves MD, galeas XXVII“, a da je 
sedam dana trajao prevoz. 
2 Najtočniji opis prevažanja kod Ansberta (p. 54—56), koj ostale izvore 
(Tagena, Annales Colon. Nicetu i dr.) popunjava i ispravlja. 
* Chaleocondylas zove onaj priedjel BagurCav yooav (ed. B. 308). M. 
Konstantinović (Glasnik, I. 91) zove goru , Zlatica, a drugi ju zovu gvozde- 
nom kapijom“. Opis , Trajanovih vrata“ u Borfina (Dec. HI, 1. v. p. 323, ed. 
Colon. Agr. 1690) i novijih putnika, A. Bouća (Recueil d'itin. 1, 68) i 
Hochstettera (Das Vitosgebiet in der Central-Tiirkei in Petermanns geogr. 
Mittheil. Ig. 1872, S. 4). Temeljito o tom razpravljao najnovije doba Ji- 
reček (Heerstrasse, 830—35, 92). 
