PUTOVANJA PO BALKANSKOM POLUOTOKU. 145 
za to, što nisu putopisi, nego više sustavna geografijska djela, i 
za to, što se Abulfeda vrlo malo osvrće na naš poluotok, pa što 
je ciele odsjeke Edrisijeve geografije, odnoseće se na pomenuti 
poluotok, obsežno razpravio J. Lelevel (Gćogr. du moyen - ge. 
Bruxelles 1958, tom. III. i IV. p. 105—146). Al svakako se uva- 
žiti imaju kao geografski pisci one dobe, na koliko bi pripomogli 
k tumačenju geografijskih podataka, što dolaze u navedenih puto- 
pisaca; a s toga gledišta mjesto je tu, da koju o njih reknemo. 
Arabski geografi u obće su za geografiju Azije, Afrike, još i za 
iztok Europe, od znamenite važnosti, za ostalu Europu pako, 08o- 
bito za balkanski poluotok, od male su koristi. Djela pomenutih 
arabskih geografa, premda su u formi starih itinerara sastavljena, 
nisu putopisi, postali iz neposrednih motrenja, sakupljenih na puto- 
vanjih pomenutih pisaca: već su sustavna djela, crpena ponajviše 
od drugih osobito arabskih pisaca i putnika. Edrisi, kao što je 
poznato, življaše na dvoru Rogera II., kralja Sicilije, više godina. 
Roger, njegov zaštitnik, ljubljaše nauke i učenjake ; osobito putnike 
dozivaše k sebi i izpitivaše jih kroz tumače. Dvor takova kralja 
bijaše za geografa pravo mjesto. Tu je Edrisi izradio za Rogera 
okrugljastu sliku zemlje iz srebra, a kao tumač potonjega djela na- 
pisao svoje geografijsko djelo i nacrtao četvero-uglastu svjetsku kartu 
u TO listova. Edrisijevo djelo smjesa je zapadnoga i iztočnoga 
znanja. Geografija Azije, kao što Sprenger (Post- u. Reise-Routen 
des Orientes. Abhandlungen der deutschen morgenl. Gesellsch. III. 
Bd. n. 3. Leipzig 1864. S. 17, 21) pokaza, zločest mu je izvod 
iz djela Gayhany-eva, a i pravopis geografijskih imena nije mu u 
cieloj orientalnoj geografiji ni pravilan ni točan. Sjevernu Afriku, 
svoju domovinu, opisuje kao očevidac. Preko Normana upozna 
Edrisi Europu bolje, nego ikoji od muhamedovskih geografa ; * ali 
i tu su mu topografijska imena izopačena, da jih na mnogih mjestih 
nije moći razgonetnuti. I odsjeci Edrisijeve geografije o balkan- 
skom poluotoku biti će sastavljeni koje po starijih piscih, koje po 
viestih, što su se sticale za križarskih vojna i ratova normanskih 
kraljeva s Bizancom na dvoru normanskih kraljeva u Siciliji. Jer 
gradja jugo - zapadnoga kraja, gdje je bilo normansko razbo- 
jište i kuda prolaziše romanske čete za prvih križarskih vojna, 
1 Ritter: Geschichte der Erdkunde, Vorlesungen, S. 182. — 0. Pesehel, 
Geschichte d. Erdkunde, S. 132. — Vivien de Saint-Martin: Histoire da 
la Gćographie, p. 259. Gćographie d' Aboulfeda par Reinaud, 1, 113 —120, 
REZA XIII, 10 
