146 Bi Hea P. MATKOVIO, 
znatno je obilnija i pouzdanija, usuprot sjevero-iztočnoga kraja, 
osobito na cesti biogradsko-carigradskoj, dosta je površna i netočna. 
Još i to valja nam glede arabskih geografa opaziti, da njihova djela 
nose više biljeg matematičko-astronomski, nego li političke geogra- 
fije, na koju se rjedje osvrću, a ta nam je uprav u ovom poslu 
od najveće koristi. Kraj svega što je Lelevel (op. e. p. 101—146) 
riedkom vještinom nastojao raztumačiti i u sklad dovesti Edrisija 
s drugimi izvori sredovječne geografije balkanskih zemalja, mi si 
ipak dopuštamo nekoje opazke, da se vidi, kako je uporava Edri- 
sija za iztočne krajeve balkanskih zemalja, osobito na pomenutoj 
cesti, vrlo tegotna i malo koristna. Geografijska su imena u Edrisija 
po Jaubertovom izdanju tako izopačena, da u mnogih nije moguće 
današnja imena razpoznati, n. pr. koli žive treba fantazije, da se 
Edrisijev ,Kalam“ pretvori u ,Agram“, ,Akulia“ u ,Vukovar“, 
»Balam“ u ,Bjelovar“, ,Kavorcova“ u ,Karlovce“, ,Bansin“ u 
»Pančevo“, ,Bedrava“ u ,Petrovaradin“ itd. Bud da Jaubertovo 
izdanje nije dosta točno, bud da su Edrisijevi pozniji rukopisi pre- 
pisivanjem vrlo izopačeni, toliko stoji, da je mnoga topografijska 
imena nemoguće razpoznati; a uz to valja i to uvažiti, kao što je 
gore iztaknuto, da je pravopis topografijskih imena u obće slaba strana 
u Edrisijevoj geografiji. Lelevel je doduše kušao izpravljati Edrisi- 
jevu topografiju, al se kod poredjivanja geografijskih imena opaža, 
da se za mnogo od Jaubertovih nerazlikuju. Lelevel nastoji Edri- 
sijeve topografijske nagrde tim opravdati, tvrdeći (p. 117), da su po- 
jedina mjesta na balkanskom poluotoku seobom tolikih naroda do 
šest imena nosila, a Edrisijevom imenu pridošla je arabski dočetak, 
odnosno forma, što je ime sasvim promienilo, a prepisači ga k tomu 
izopačili. Al uprav toga Lelevel dokazao nije, jer mnogim Edrisi- 
jevim imenom neima traga u nikakovih poznatih izvorih srednjega 
vieka. Lelevelovi razlozi bili bi važni, kadno bi se dalo dokazati, 
da je zaista Edrisi sve ove zemlje proputovao. Niti Lelevelove kar- 
tografljske slike, osobito triangulatorne, nepomažu stvari, jer nisu iz- 
vorne, već Lelevelove imitacije. Daljine pako, što Edrisi navodi 
poput starih itinerara, nemogu biti mjerodavne za oznaku položaja, 
što su neizvjestne, nepouzdane i protuslovne, jer dan puta računa 
po 35, 90, 66 i 75 milja. K tomu nisu riedka protuslovja kod 
Tama jevih opisa, iz kojih se razabire: da su Edrisiu rabila ne samo 
razna djela od različite ciene, već da nije nastojao opreke svojih 
izvora u sklad dovesti. Za podkrepu našega suda o Edrisiju na- 
vesti ćemo nekoje primjere na biogradsko-carigradskoj cesti. Bansin 
