- 
PUTOVANJA PO BALKANSKOM POLUOTOKU. 149 
poluotoku odveć mučno i s velikimi žrtvami skopčano : ne toliko po- 
radi divljačtva zemlje i naroda, koliko radi nepouzdanosti Grka i 
carigradskoga dvora. S toga vidimo, kako ostale križarske vojske 
i pojedini četovodje odabiru radje udobnosti radi pomorski put u 
svetu zemlju, osobito odkako je zavladala misao, da je osvojenje 
Egipta k oslobodjenju svete zemlje neobhodno potrebito. Tim pre- 
siše sve to više stari križarski put medju Biogradom i Carigra- 
dom, navlastito odkako se četrnaestim stoljećem stalo širiti tursko 
gospodstvo po balkanskom poluotoku, prestaju za turskih ratova 
malo ne sasvim i putovanja po ovom poluotoku radi nesigurnosti, 
mnogih pogibelji i straha pred divljačtvom turskim. Premda su kri- 
zarske vojne otvorile iztok zapadu, a križarske (odnosno staro- 
rimske) ceste postale poglavitim i jako živim trgovačkim občilom 
medju Iztokom i srednjom Europom ; " premda je bizantinsko car- 
stvo palo u 13 stol. pod gospodstvo Latinjana, a time nestalo onih 
. putničkih zaprieka sa grčke strane: pored svega toga vrlo su riedki 
putopisi o balkanskom poluotoku osobito za 13. vieka. Da su i za 
toga vieka putovanja, pobožna i trgovačka išla kopnom u Iztok, 
o tom neima sumnje; ali putopisi o tih putovanjih nisu nam žali- 
bog do ruku došli, nije mi pošlo za rukom u izvorih onoga vre- 
mena takim putopisom u trag uči; odnosni putnici nisu običavali 
opisivati svojega puta, ili su putopisi toli neznatni ili obćeniti, da 
jih suvremena i poznija književnost nije mnogo uvaživala. Premda 
su putovanja u svetu zemlju udarila poslje treće križarske vojne 
najviše po moru, ipak se pojavljuje kadšto po koji putopis o puto- 
vanju po balkanskih zemljah i za posljednja tri stoljeća srednjega 
vieka, koje nam valja jošte omjeriti. 
Georgios Akropolita (živio od 1230—1282), na glasu kao 
državnik, vojvoda i kronista (njegova ypovixh dvyyezpn dopire do 
1261); * upotrebljavan bi od cara nicejskoga Teodora II. Laskarisa 
(1254—1258) takodjer kao poslanik u nekojih prigodah, osobito 
godine 1257/8 u Drač, a 1260. godine ka Konstantinu Asjenu u 

! O uplivu križarskih vojna na trgovački promet medju iztokom i sred- 
njom Europom sr. Heeren: Folgen d. Kreuzziige K1. Sehriften, Gčttingen 
1808, p. 335, 385). Hiillmann: Geseh. d. byz. Handels. Frankf. 1808. S. 
100. Michaud, IV, 291, 304 Mijatović: Studija za iggpriju srpske trgovine 
ISKA: viska. Glasnik, XXXIII. 191—236. 
2 Georgii Acropolitae "Annales, ed. Bekkeri, Bonnae, 1836. — Nicephori 
Gregorae byz. hist. 1. IL, 6. 8 p. 48 (ed. Bonnae), Hopf., P. 260. K. Jire- 
ček, Gesch. d. Bulg. p. 264, 270. Hahn, Alban. Studien I, 314, 
