PUTOVANJA PO BALKANSKOM POLUOTOKU. 191 
šteta što pisac navodi samo puka imena bez topografijskih opisa. 
Pošto su ona imena gradova od starijih i novijih bizantinskih pi- 
saca poznata, te nikakovih potežkoća nezadaju, za to držimo tu 
svako dalje razpravljanje o tih gradovih suvišnim. Put pako, kojim 
je Akropolita natrag udario, po prvi put se u prikazivanju sredo- 
vječnih putopisa pojavljuje, zato valja da se pobliže po njem ogle- 
damo. Sva je prilika, da je Akropolita od Drača udario dolinom 
Arcena, pa ravnom dolinom 'Tirane (XovvyzBta), a od ovud glavnom 
cestom, što vodi u Matju (Mzrn). Goru pako Kazna Tlerox, koju je 
prevalio, spominje pred Matjom: mogao bi to biti klanac ,,Dunjska 
Skala“, najjužnija priesjeka krojanskih gora, ili klanac od ,Kjafa 
Murisez“, preko kojega vodi cesta u Gurribarth, a od ovud ravno 
u Disru. " Po Kiepertovoj karti rekli bismo da je potonji klanac 
sastavina gore ,Malja-Tumeništ (Mala Petra?), koje ime moglo je 
onda biti obćenitim onoga pogorja, što Matju sa zapada zatvara, 
dočim danas to ime nosi samo jedan njegov zglob. Od Divre udari 
Akropolita na Kričovo (KvrćaBeoc), a od ovud u Prilip. Od pome- 
nutih topografijskih imena, koja putnik na putu od Drača u Prilip 
navodi, .nespominje Chunaviu, Mala Petra. Mate i Derbe nigdje više 
u svojih ljetopisih; Kričovo pako samo jednom (ce. 70, p. 159), a 
Prilip na više mjestah (p. 28, 46, 84, 125, 148 i 160); ali ništa 
potanjega nenavodi o položaju i njegovih odnošajih. Prvim trim 
geografijskim imenom naime Chunaviji, Kake Petra i Mate nepodje 
nam za rukom ni kod drugih bizatinskih pisaca u trag ući. 
Putovanje Nicephora Gregore iz Carigrada u Skopje, k Stje- 
panu Dečanskomu (Urošu IIl), kralju Srbije, pripovieda isti putnik 
u svojoj historiji, * što mi ovdje po istom izvoru u izvodu priob- 
čujemo. On putovaše godine 13526 kao član grčkoga poslanstva, 
koje je imalo sklonuti Irenu, kči Teodora Metochyte, koja se po 
smrti svojega supruga, Ivana Paleologa, * desila u Skopju kod svo- 

! Hahn je put od Drača u Divru potanko opisao (Reise dureh die Ge- 
biete des Drin und Wardar. Wien 1867. $ 15—27, 193—196). Isti pisac 
na drugom mjestu (Alban. Studien 1., 25, n. 13) drži, da je Akropolita 
udario od Tirane na Kroju, buduć da je ovaj potonji grad bio znatnom 
tvrdjom; dakle bi putovao sjevero-iztočnim putem na Kulu Matese, a 
»Kake Petra“ bila bi .,Kjafa Stomit“, što nam se nevidi vjerovatno, jer bi 
Akropolita svakako Kroju kao znatnu tvrdju spomenuo. 
? Nicephori Gregorae bizantina historia; ed Sehopeni, Bonnae 1830. 
Lib. VIII. e. 14, p. 373——383. Engel, Geschichte des ungarischen Reichs 
und seiner Nebenliinder, ILISSIDI S. 260. 
* Cantacuzeni Histor. lib. L., 6. 43. 
