154 P. MATKOVIĆ, 
slanstvo dalje i treći dan dospjelo je u Skopje (Xxoriov). Preva- 
livši medje srbske (TaBalkov), vidiše protičući Vardar (Ao), koj 
im se činjaše za Strumom najveća rieka; izviruć na istih planinah 
kao i ova, blizu izvora nije tolika, ali pošto je u daljem toku mno- 
gimi gorskimi pritoci narasla, mienja svoje ime u Vardar (Bxp340v), 
te je kadšto mjestimice i plovka. U Skopju opisuje ljetopisac sa- 
stanak s Irenom i nemože smoći rieči, da opiše njezinu tugu i ža- 
lost nad smrću njezina supruga. Pošto je kralj s poslanstvom oba- 
vio poslove, odpravi punicu dostojnom pratnjom kuči. Ali razkošju 
navikli Grk prigovara svim tim malenim pripravam. Sve te prigo- 
vore zaključuje Nicefor starom grčkom poslovicom: To y' čxuvrov 
paxapićew čxduuoc, oru uh BapBapoc GN "EXMny yeyćvnra. Pošto je 
poslanstvo deset dana u Skopju provelo, dade se na put kući, a 
nakon jednoga dana putovanja oprosti se s caricom, koja udari 
s pratnjom putem Soluna, da tamo obavi posljednje naloge supru- 
gove; Niceforu pako i drugim dopusti, da se što prije vrate u Ca- 
rigrad, davši Niceforu i drugovom nekoga Srbina za vodiča, koj, 
vodeć jih po vrletnih putevih, učini im povratak dosta mučan i 
tegotan. 
Ovaj Niceforov putopis od Carigrada do Skopja i natrag s geo- 
grafijskoga gledišta dosta je obćenit; a čini se, da ova vrst literature 
u bizantinskoj književnosti nije osobito njegovana, kao što to po- 
tvrdjuju ona dva starija gore navedena putopisa. U obće geografija 
u bizantinskoj literaturi sasvim je podredjene naravi, neima ni Pau- 
sanija, ni Strabona, ni Ptolomeja medju bizantinskimi pisci; za to 
su i ostala, po našem sudu, u dojakošnjih iztraživanjih bizantin- 
ske geografije mnoga mjesta neriešena i tamna. ' Nicephor, za- 
putiv s poslanstvom na put, ne samo da prelazi opis puta od Cari- 
! Krause navodi (Erseh u. Gruber. Thl. 83. S. 380), oslanjajuć se na 
njeko mjesto u Nicephora Gregore (XX, 5. p. 10, ed _Bekker?), kojemu u 
ostalom nemogasmo u Sehopenovom izdanju u trag ući: da je u prvoj polo- 
vini XIV. stol. Agathangelos, stariji sin Kallistratov, dvadeset godina pu- 
tovao po inostranih zemljah poradi temeljitih geografijskih nauka. S toga 
pako izvodi Krause, da je bila za ono doba u Carigradu geografijska nauka 
obljubljena i da je mnogo geografijsko djelo napisano, kojih je poznije za 
nemira i turskih ratova nestalo. Ali tomu bi poletu geografijske nauke i u 
* istodobnoj historijskoj literaturi traga bilo, jer tolik napredak u geogra- 
fiji nebi se stegnuo li na strogo geografijska djela, kojim u ostalom neima 
traga u zani literaturi onoga doba, već bi jamačno u većoj mjeri 
uplivao, kao što historijski razvitak znanosti pokazuje, i na srodnu litera- 
turu historijsku. 
