158 P. MATKOVIĆ, 
poput mnogih drugih srednjega vieka, vrlo mršav, te je glede sa- 
držine u velikoj oprjeci s kronikom. Što je za historijsku geogra- 
fiju važna, to je sadržano u CCXIV. glavi, (p. 319), koja glasi :, 
Quina terra sia Galipol. U toj glavi pripovieda kronista, da je 
Galipol glavno mjesto (sic!) kraljevine Makedonije i njezina pri- 
morja, kao što je ,Barcellona“ glava Katalonije u Primorju, a 
»Lleyda“ u kopnu. Ali pomenuta kr. Makedonija ima jošte drugi 
tvrdi i kraljevski grad _ po imenu Adrianopol, do koga ima od 
Galipola pet dana (cinch jornades). Ovaj mršavi putopis ništa ne- 
pruža, što bi dojakošnje putopise u ovom kraju popunjavalo. Ako 
mu je »Makedonija“ ime pokrajine, kao što je sva prilika, tada ju 
i Muntaner uzimlje u smislu srednjega vieka. Ako mu je pako 
»Makedonija“ ime grčkoga carstva, tada se vjerovatno obazirao na 
sicilskoga geografa Edrisija, komu je takodjer Makedonija bizan- 
tinskim carstvom, tada bi Muntaner zamienio ,Andrianopol“ za 
»Constantinopol“, od kojega do Galipola Hadži-Chalfa (p. 99) pet 
dana puta računa. 
Brokard, redovnik i pobožni putnik, napisa godine 1332 djelo 
na latinskom jeziku, kojemu je naslov Directorium ad  passa- 
gium faciendum ultra mare, sačuvalo se u rukopisu u kr. biblio- 
teci u Bruselju (br. 9177), a francezki prievod od god. 1456 
čuva se u narodnoj biblioteci u Parizu (br. 10025). ! Nije nam za 
rukom pošlo doznati, da li je latinski izvornik izdan; francezki 
pako prievod naštampan je medju spisi belgijske akademije zna- 
nosti i umjetnosti pod naslovom Advis directiv pour fawre le 
passage d' oultva mer, par le frćre Brochart (Document rela- 
tifs aux croisades). * Pisac, rodom Francez, upravi to djelo na 
svojega vladaoca, Filipa VI. de Valois, kralja francezkoga 
da ga skloni na osvojenje svete zemlje. To djelo ni oblikom ni 
sadržinom nespada u red putopisa, jer govori obsežna ob osnovi i 
pripravah, kako bi se nova križarska vojna na osvojenje svete 
zemlje poduzela; a ciela razprava udešena je tako, da prikaže svo- 
jemu vladaocu koli se lasno dade to bogoljubno djelo izvesti, a 
koli bi u svojih posljedicah bilo za kralja slavno i zamašno. Po- 
božni pisac spada bez sumnje medju svete putnike, pozna dobro 
! Glasnik, sv. VI, p. 211. 
ž> Monuments pour servir a 1 histoire des provinces de Namur, de Hai- 
naut et de Luxenburg ; par le Baron de Reiffenberg; tom. IV. Bruxelles 
1846; p. 226—429. (Academie Royale des sciences, des letires et de 
beaux-arts de Belgique), 
