PUTOVANJA FO BALKANSKOM POLUOTOKU. 159 
odnošaje iztoka, a i literaturu prve križarske vojne, samo što po- 
litičke odnošaje mjeri mjerom zapadnjačkom i sudi jih strogo s gle- 
dišta vjerskoga. Brokard putovaše vjerovatno kroz balkanske zemlje 
u iztok, kojim pako putem, toga nije moći razabrati, valjda 
smjerom stare ceste Egnatijske, pošto se putevi toga smjera po- 
najviše bavi, a pozivlje se i na vlastito izkustvo, što je u onih 
krajevih vidio. Ova obsežna diskusija ob osvojenju svete zemlje 
nebi strogo spadala u naš posao, navodimo ju zato, što se u nj 
govori o putevih, što vode u svetu zemlju i o Srbiji (Rasiji), o 
kojoj priobćuje nekoje historijske podatke, te govori, kako bi se 
putem uz bizantinsku državu i Srbija osvojila. 
Ono doba (XIV viek) bilo je uprav obilno na takovih diskusijah, 
ali su se svojimi pravci i načeli bitno medju sobom razlikovale. Jer 
papa Klemento V. (1308) oglasi križarsku vojnu i pozivaše neko- 
liko puta kraljeve Francezke, Englezke i Sicilije na učešće, a tra- 
žijaše mnienja od mnogih vještaka, koji dobro poznavahu odnošaje 
Iztoka. Dosta je tu napomenuti nekoje takove osnove, koje napisa 
već Rajmundo Lullus (1288) u svojoj Ars generalis i podastre 
papi Nikoli IV. osnovu ob oslobodjenju sv. zemlje. Lullus u svo- 
jem spisu de fine, pisanom g. 1306. u Montpelieru, razpravlja ta- 
kodjer ob istom predmetu. Haytho Jermenac pozvan od pape 
Klementa V. (13507) da mu savjetuje glede nove križarske vojne, 
napisa u to ime po papinom nalogu djelo o Tatarih. " Nad svimi 
je u tom pogledu poznat čuveni mletački kosmograf Marin Sa- 
nudo Torsello sa svojim znamenitim djelom Secreta Jidelium 
crucis i priloženimi kartami.* Sanudo predade za boravljenja u 
Francezkoj svoje djelo kralju Filipu VI, kojemu je vrh toga dva 
pisma pisao, prvo god. 1332, dakle suvremeno spisu Brokardovu, 
a drugo g. 1334.3 Mi smo Brokarda s M. Sanudom poredili i 
uvjerili se, da su, prem suvremenici, i premda o istom predmetu 
razpravljaju, ipak smjerom i sadržinom svojih spisa bitno različiti. 
Prvomu Marinovu pismu (Medula libri secretorum fidelium  erucis) 
dala je povod viest, koju je Marin u Napulju čuo, naime da kr, 
Filip kani poduzeti s drugimi knezovi novu križarsku vojnu. Ova 
! Sprengel, Geschichte der geographischen Entdeekungen, Halle 1792, 
p. 299—305. 
2 Bongars, op. e. Fr. Kunstmann, Studien iiber Marin Sanudo den Ael- 
teren. Aus den Abhandlungen der k. bayer. Akad. d. Wiss. III. CI. VII. 
Bd., III. Abth , Miinehen 1859. 
* Oba je pisma priobćio Kunstmann, p. 95—112. 
