PUTOVANJA PO BALKANSKOM POLUOTOKU. 163 
razabire, pet godina (1336 —1341) u iztoku. Njegov putopis glede |' 
Palestine spada po Robinsonu (Palestina, I, p. XXIII) medju naj- 
bolje putopise XIV vieka, što takodjer i K. Ritter (Palestina, 2. 
Abth. S. 45) potvrdjuje. Iz Ludolfova se putopisa i to razabire, da 
je putovao po moru u Carigrad; putovanje pako po kopnu samo 
spominje ,ut audivi a talibus, quibus erat bene notum (p. 3). O 
tom putovanju navodi ,ex nunc transitur rectius per Ungariam et 
Bulgariam et regnum Thraciae, sed dicunt, quod via sit multum 
taediosa“. Ipak tko to podnositi može, ,ille per terram et non per 
mare usque Constantinopolim bene pervenerit“. I ovaj dakle puto- 
pisac još u četrnaestom vieku zove Bugarskom bez sumnje iztočno 
Pomoravlje, što no je već davno srbsko bilo. U opisu Carigrada 
(p. 4), kojega Grci zovu Bolos (116%), navodi, da ima osam milja 
u obsegu, a sagradjen je poput Rima, dva su mu kuta na moru, 
rukavu sv. Gjurgja, a treći je u kopnu. Priestolnica je cara grč- 
koga, a tadanji (Andronik 1IIl, 1321—41) ima za ženu sestru Hen- 
rika vojvode brunšvičkoga. U Carigradu ima svega u obilju, živeža 
jeftina, a vino se dovozi iz Napulja. U Carigradu ima i jake stu- 
deni; jer se meso soli i suši, što je u Aziji radi vrućine nemoguće. 
U krvavom boju kod Nikopolja (god. 1396), porazi sultan Bajazit 
kralja Sigismunda i zarobi mnoge kršćane, koji iz raznih krajeva 
Europe učestvovahu u križarskoj vojni proti polumjesecu. Medju 
timi sužnjevi bijaše i Ivan Schiltberger iz Monakova, štito- 
noša od jedva 16 godina, koj je svojega gospodara Ieonharda 
Reichartingera u boj pratio. On je gledao onaj grozoviti pokolj 
većine sužnjeva, koje dade sultan drugi dan iza bitke pogubiti, a 
kad na njega red dodje, smili se Bajazitovu sinu radi mladosti, koj 
mu od otca izprosi život, ali ne slobodu. Schiltberger, ponajprije 
kao rob turski, pa mongolski, proputova uz vojske kroz trideset 1 
više godina (od 1394 do 1427), osim Ugarske, Erdelja, Moldavske, 
Vlaške, Bugarske i veliki dio Azije. Putni izvještaj, što ga Sehilt- 
berger, povrativši se kući iz pamćenja napisa, nepodaje s geografij- 
skoga gledišta znamenitih viesti, ali crt& istinitu sliku o tadanjih 
odnošajih Azije. ' Premda Sch. u svojem putopisu ništa nepodaje 
1 K. Fr. Neumann: Reisen des Johannes Schiltberger aus 
Miinchen in Europa, Asia u. Afrika von 1394 bis 1427. Miinchen 1859. 
Izdavalac truđi se u uvodu uzveličiti Sehiltbergera, te ga poredjuje s Markom 
Polom. Ovo je poredjivanje na toliko umjestno, što su oba putnika daleke 
krajeve Azije proputovala; u ostalom putopis Sehiltbergerov, premda je jedan 
viek mladji, daleko zaostaje u svakom obziru iza Marka Polova. Ovaj nas 
# 
