164 P. MATKOVIĆ, 
što bi dojakošnje putopise po balkanskom poluotoku s geografijskoga 
gledišta popunilo ili izpravilo, ipak ono malo topografijskih podataka 
nemože se mimoići. -— Sch. začimlje svoj putopis opisom nikopolj- 
skoga boja, što mi tu prelazimo, jer su to već historici dovoljno 
ocienili. ' U 28. 1 29. glavi govori putopisac o zemljah, koje pro- 
putova, i o gradovih, u kojih se bavio. U 28. glavi ,In welchem 
Land ich gewesen bin“, navodi Ugarsku, kojom je vojska udarila 
i gdje je Seh. boravio deset mjeseci. Za tim pominje Vlašku i dva 
glavna njezina grada, na ime Agrich (Aržiš) i Turkisch (Bukurešt), 
kojimi je gradovi prošao vjerovatno na polazu iz Erdelja, jer oba 
leže kraj glavne ceste, što vodi iz Erdelja k Dunavu. Jošte po- 
minje jedan vlaški grad na Dunavu, imenom Uebereil (Brajla), kamo 
ladje 1 galije dolaze s trgovinom iz poganskih (osmanskih) zemalja. 
Beh. je bio u maloj Vlaškoj (Moldavskoj) i u Erdelju, potonja mu 
je zemlja njemačka (!), glavni joj je grad Hermenstat, a Burzen- 
landu (Zvwiirtzenland) glavno je mjesto Bassaw (Brasova). Ovo su 
zemlje, koje Seh. proputova ovkraj Dunava (dirthalb der tonow). 
U 29. glavi pripovieda putopisac, u kojih je zemljah bio medju Du- 
navom i morem. Ponajprije se desio u trih zemljah, a sve se tri 
zovu Bugarske (drii pulgrey): prva je kadno iz Ugarske prevozi 
kroz željezna vrata (ysinn tor), a glavni je grad Pudđem (Bredyn); 
druga je Bugarska naproti Vlaškoj, a glavni joj je grad Ternau 
(Trnovo); treća je pako kraj ušća Dunava, a glavni joj je grad 
Kallacereka (Kaliakre), bugarski primorski grad na Crnomu moru 
Varni“ na sjeveru. ,Grčkoj je glavni grad (turski) Adranapoli, koj 
je Neumanov sud iznenadio, nebi ga bili očekivali od toli čuvena orienta- 
liste, koj je napisao onaj temeljiti komentar _k Biirekovom izdanju Marka 
Pola. I suvremeni viek, držimo, da je više cienio Marka Pola, što mu je 
putopis u mnoge europske jezike preveden ; izdanja pako Sehiltbergerova 
putopisa stegnuta su samo na njegov materinski jezik. 
1 Hammer: Geseh. d. Osman. Reiches. Pesth 1834, II. Bd., S. Pika 
201. Zinkeisen, I, 207. Jireček, Geseh. d. Bulgaren, 8. 300. Bizantinsko 
carstvo, koje bijaše za Bajazita na Carigrad stegnuto, protegne se smrću 
Bajazitovom gotovo preko Makedonije. O tom obsegu sr. Krause, p. 370. 
2:0 Željeznih vratih na drugom mjestu (p. 51) navodi, da diele U gar- 
sku, Bugarsku i Vlašku. 
, 5 Kxhuxon (L. Chalcocond., ed. B. p. 326), poznati grad, koji osvoji 
kr. Vladislav u ratu proti Turkom (g. 1444). Hammer (Geseh., I, 461) 
uzimlje, da je današnja ,,Galata“. Ali brodarske karte od 14. do 16. stol. 
(Periplus Ponti Euxini octuplus, Vindob. 1836) navode medju Varnom i 
Caliacra 4 stanice, a potonje bi mjesto bilo medju Kavarnom (Carbona) i 
Mangaliom (Pangalia). Tim bi bio Kaliakre današnji Kartal. Kaliakre 
