PUTOVANJA PO BALKANSKOM POLUOTOKU. 169 
ima 50.000 kuća. U Grčkoj jest još jedan veliki grad, što leži na 
talijanskom moru, a zove se Salonikch; u tom je gradu svetac 
Sanctiniter (Sanet Dimiter), a iz njegova svetoga groba kaplje ulje." 
Jošte je jedan mogući grad u Grčkoj, imenom Seres, kojega i Ni- 
cephor (XV, I, p. 746) nazivlje ue Ya xa Ravukaov šaru. Što je 
zemlje medju Dunavom i morem, to je oda (tiittschen, valjda 
tilrkischen) kralja. Grad i tvrdja se zajedno zove Chalipoli ; * od- 
kuda se vozi preko velikoga mora, preko kojega se vozio Sch. u 
veliku Tursku (Aziju); istim se putem vozi i u Carigrad, gdje se 
Seh. bavio tri mjeseca“. U ovoj formi navodi dalje one zemlje i 
gradove azijske Turske, kojimi je putovao ili se bavio. U glavi: 
57. opisuje Carigrad (Constantinoppel), ali ovaj opis kao i onaj o 
Grcih i njihovoj crkvi (gl. 58—61) nedonosi znamenitih podataka, 
te zaostaje iza mnogih starijih pisaca. Ovu putopisnu crticu iz Sehilt- 
bergerova putopisa donosimo na ogled, da se vidi, koli je s geo- 
grafijskoga gledišta mršava i jednolična; nenosi ni najmanje biljege 
četrnaestoga, nego više naliči kosmografu dvanaestoga stoljeća. 
Azijski je dio u svojih opisih i pripoviedanjih -«obsežniji i zanimi- 
viji. Opaža se, da su putniku milija čudnovata i otajstvena, nego li na- 
ravna, više priče nego istinite poučne zgode. Sva je prilika, da je Sch. 
pojedine odsjeke svojega putopisa u različito vrieme napisao, te nije 
cieloga djela dosta pomnjivo pregledao, jer u njem ima dosta tragova 
takova nemara. Buduć da Sch. putopis glede forme nije pravi putni 
dnevnik, za to je i težko označiti, kako, kada i kojim redom je po- 
menute zemlje i gradove proputovao. Ako je n. pr. bio, kao što 
tvrdi, u Erdelju i Vlaškoj, sva je prilika, da u Bugarsku nije Du- 
navom putovao, ili da je one zemlje poznije prošao. Tako isto ne- 
pripovieda, kako je do Soluna, Sjera i i dr. krajeva i mjesta došao. 
Česte osmanske navale i osvojivanja za petnaestoga stoljeća za- 
tvoriše putnikom stare puteve po balkanskom poluotoku u Iztok. 
Sliedeća putovanja u Iztok, koja su već i u četrnaestom vieku išla 
po moru, idu takodjer ponajviše istim putem u Palestinu. Takovih 
je vjerovatno stari poznati grad Colatis (Kahacic, Hier. p. 637) ili Callacis | 
Itin. Ant. (ed. Par. p. 106), XXX M. P. južno od ,Tomi“. Navodi starih pi- 
saca o gradu Calatis u Mćhlera, Worterb. der. alt. mittl. u. neuer Geogr. 
228. 
S 1 Ovo se čudo odnosi na tielo sv. Dimitra, jeri Nicetas (I, 7) pripovieda, 
da iz tiela sv. Dimitra kaplje ulje. O tom potanje Tafel, Thessalonica, p. 120. 
2 Jedrena (Andranapoli) i Galipol (Kalipoli) napominje takodjer sprieda | 
(6. 2, p. 56), gdje govori o svojem sužanjstvu, 
