166 P. MATKOVIĆ, 
se putovanja iz 14. i 15. vieka dosta sačuvalo (sr. Tobler); nekoja 
su dosta znamenita, jer opisuju poglavitije primorske gradove, a 
nekoje govore i o tadanjih odnošajih bizantinske države. Ali u tih 
ge opisih jošte uviek iztiču crkve i samostani, a proniču jih razne 
čudnotvorne zgode, koje su poglaviti biljeg putopisa palestinskih 
putnika i u starije doba. Premašili bi zadatak i prostor ove razprave, 
kada bi sve te putopise ovdje ocjenjivali, nekoje ćemo ipak napo- 
menuti, xoji su nam pristupni i koji nam se vidili važniji. 
Putovanje Gilbert de Lannoy (1413—1414, 1421—1422) ! 
podaje dobrih podataka za topografiju Carigrada, Galipola i o grč- 
kom dvorskom životu. U ostalom putopisac je na glasu kao diplo- 
mat i putnik, odlikovao se u bojevih proti Poljskoj, a proputovao 
Prusku, Poljsku i Ugarsku. * Putnik opisujuć položaj Galipola na- 
vodi (pag. 117 i 118), ,da se grad stere na tiesnu Romanije u 
Grčkoj: grad je velik i tvrd, dobro položenu tvrdjicu na moru 
brani osam malih tornjeva, a opasan je dubokimi obkopi, ima dobru 
luku za galije i omanje brodove; kraj mora se diže visoka četvero- 
uglasta kula. Turci drže u Galipolu najveću svoju snagu galija i 
drugih brodova. Tiesno pako, kojim ulazi more prama Galipolu, 
gove se ,tiesno Romanije“ u Turskoj; tu prelaze Turci iz 
jedne zemlje u drugu; tu je more tri do četiri milje široko, a od 
Carigrada do Galipola ima 150 milja. 
Putopis krajiškoga župana Nikole III. de Este-Ferara, go- 
spodara Modene, Reggia i Parme (god. 1413), * u svetu zemlju po 
moru, donosi nješto podataka za tepografiju stare Grčke i Arhipe- 
laga. Putnik pominje znatnije gradove dalmatinske i arbanaske, 
gdje se putem zaustavljao, osobito otok Cres, gdje je vidio veliko 
obilje pitomih jelena ,ch'š una maraviglia grandissima“, zatim po- 
minje drimsku dragu kraj Drača; otok Saseno (Sanso) kraj 
Avlone i dr., ali potanjih topografijskih opisa neima. Opisujuć Jeru- 
solim i njegovu okolinu, pripovieda, da su vidjeli mjesto ,dove 


! Guillebert de Lannoy: Voyages et Ambassades 1399—1450., Mons 
1840. Ovaj je putopis važniji za baltičke pokrajine, Prusku,' Galiciju i 
Moldavsku. Lelevelova komentara (Bruxelles et Poznan 1840), što ga 
Hopf (Ersch u. Gruber, 86. Thl. S. 92) spominje, nemogosmo žalibog 
dobiti. 
2 Fir. Didot: Nouvelle Biographie universelle, tom. XXIX, p. 479. 
3 II viaggio al s. sepolchro del nostro Signor Gesu Christo in Jerusa- 
leme, el qual fece lo illustrissimo signor marchese Nicolo de Este con altri 
gentiluomini suoi compagni. 1413, die 21. martii. (Opuscoli inediti e rari 
dei secoli 14. e 15. Vol. [., Torino 1861). | 
