PUTOVANJA PO BALKANSKOM POLUOTOKU. (3 
strane diže mu se tvrdja, pored koje teče Dunav (Danube), a u 
Dunav se ondje izlieva Sava. Tako je sagradjen Biograd na rtu, 
što ga tvore ove dvie rieke. Grad je položen uzvišeno, sa suha 
pako okružava ga na strielomet selo, koje se stere od Save do 
Dunava. U selu stanuju Srbi, kod kojih je Br. na uskrs slušao 
misu na jezikn slovenskom, pokorni su Rimu, a obredi su im 
crkveni kao i u Francezkoj. * Biograd je jak svojim položajem, 
zatvaraju ga dvojaki bedemi, a razdieljen je na pet tvrdjica, od 
kojih su tri na onom uzvišenom mjestu, a druge dvie su na rieci, 
ali je ozidana jedna proti drugoj, a obadvie potonje zavise od one 
tri prve. Ima i malo pristanište, koje može primiti 16 do 20 ga- 
lija, njega brane dvie kule, svaka na svojem kraju, a vezane su, 
kako mu kazivahu, lancem, jer je rieka tako velika da. lanca nije 
mogao vidjeti. Isto tako vidio je na Savi šest galija i pet galiota. 
Na Dunavu dva dana izpod Biograda imaju Turci Golubac, 
tvrdo je mjesto, a tu drže 100 šajka, da predju u Ugarsku kad 
im se hoće. 
Napokon razpravlja Broquičre ob osnovi, kako bi Francezi u sa- 
vezu s Niemci i Englezi i pomoćju balkanskih naroda lasno osvo- 
Jii Tursku, Grčku i doprli do Jerusolima. Put Broquičrov od Cari- 
grada do izpod Niša bijaše onaj stari poznati križarski put; osim 
onoga izljeta od Jedreneta preko Demotike i Enosa k Sjera. Pre- 
bacivši Moravu udari od Kruševca zapadnim Pomoravljem, kroz 
šumovitu gorovinu, Šumadiju, u Biograd, a time je od srbske medje 
napustio onu staru poznatu križarsku cestu, k ušću Mlave u 
Braničevo. 
Ciriaco Pizzicolli Ancona. Učenjaci su već u četrnae- 
stom stoljeću velikom revnošću tražili i čuvali stare grčke i latinske 
rukopise, skupljali je i prepisivali. Talijani su tim počeli, jer ondje 
kao i u Grčkoj bilo je najviše starina. Učenjaci su daleka puto- 
vanja po tih zemljah poduzimali, tražeći i sakupljajuć napise, novce, 
kamenje i druge starine. Oni su se tim više žurili, čim se Turci 
više širili i pustošili. Što su samo mogli, dovažali su putnici sa 
sobom u Italiju. Što je bilo veliko, težko i nepomično, to se preri- 
sivalo, prepisivalo ili opisivalo. Sve svoje u tom poslu predšastnike 
nadkrili Ciriacus, nazvan po zanimanju Antiquarius, a po svojem 
rodnom mjestu Anconitanus. Od mladosti vikao putovanju, propu- 


1 Ristić (Glasnik, VI, 218) sudi da je to obćina Dubrovčana, koji su u 
ono vrieme u Biogradu veliku trgovinu vodili. 
