PABIRCI PO SLOVNICI HRVATSKOJ. 191 
onoga gradiva, koje navadjuju, budu isti, koji i učenjačkoj. Tako 
su dosada postupali svi narodi, a tako se jei kod nas radilo. Tako 
da predjemo na glagolj, o kojem nam je ovdje razpravljati, Ignjat 
je Brlić za temelj nauka postavio tri konjugacije, označene po prvoj 
osobi praesensa na am, em, im. Mažuranić Antun uzeo je za temelj 
jednu konjugaciju, ali joj pravila razvija prama infinitivu, glede 
koga dieli glagolje na prvotne i izvedene. Babukić je već poprimio 
diobu glagoljah po Dobrovskom na poznatih šest redovah. Ta je 
dioba shodnija, nego li Brlićev i Mažuranićev način, jer se uklanja 
nesigurnomu izbrajanju infinitivnih dočetakah, pak sigurnije skuplja 
sve glagolje pod šest redovah, što je početnikom lahko pregledati 
i zapamtiti. Po tom je sustavu veoma lahko protumačiti, kako se 
prave vremena, koja se grade od infinitiva; ali je teže pokazati, 
kako se po njem pravi praesens i izvedena od njega vremena. Zato 
takovi gramatici kažu izrično, da se praesens kano i infinitiv sva- 
koga glagolja ima učiti iz običaja, dotično iz riečnika. Pak i sbilja, 
Svi naši riečnici navode i praesens i infinitiv svakoga glagolja. Tim 
nisu bili zadovoljni učenjaci, već su pokušali pokazati, kako se 
pravi isti infinitiv i praesens, ter su za temelj nauka uzeli osnovu, 
dokazujući, da se od osnove glagoljske imaju praviti svi oblici gla- 
goljski. Nu pošto za to nije bila dovoljna jedna osnova, uzeli su 
dvie: za praesens iza infinitiv. Razvijajući svoj nauk, uzeli su na- 
dalje, da njeki glagolji imadu jednaku osnovu za praesens i za in- 
finitiv, kano plet, plet-em i plet-ti- ples-ti, plet-oh itd.; a njekoji da 
imadu drugačiju osnovu za praesens, a drugačiju za infinitiv; kano 
kupovati ima osnovu za infinitiv: kupova: kupova-ti, kupova-h, itd., 
a za praesens kupu: kupu-j-em itd. Budući da za tako ustanovljeni 
nauk nije bila dovoljna razredba Dobrovskoga na šest redovah, 
dodao je Miklošić njekim redovom više razredah, tako da sada ima 
16 paradigmatah glagoljskih. 
Da vidimo, koliko su do sada uspjeli. Najprije nam je priznati, 
kad bi se tim načinom onaj, koji nezna hrvatskoga jezika, mogao 
sigurno poučiti, koja je komu glagolju osnova, i kako će od osnove 
napraviti i infinitiv i praesens, da bi se taj nauk mnogo usavršio. 
Ali meni se čini, da se to nije dosada podpuno postiglo. Od osnove 
se ima praviti infinitiv, a nezna se, kakova je osnova, dok se nezna 
infinitiv; n. p. ako želim znati, da glagolj padati ima osnovu pada, 
ter da spada u V. red, moram prije znati, da taj glagolj u infini- 
tivu glasi padati, a ne n. p. paditi; ako hoću znati, da glagolj reći 
ima osnovu rek, ter da spada u I. red, moram prije znati, da taj 
