2 STOJAN NOVAKOVIĆ, 
ispitivanja, i da su se resultati rada srećnijih zemalja, u kojima je 
izvora dosta i sačuvano i izdato, mogli primijeniti i na naše prilike, 
ie tako prvi put historički pokazati samo stanje našega naroda u 
njegovo najevjetnije vrijeme u srednjem vijeku. 
Čudnovato je pogledati na tok razvoja u gragjenju i razgrana- 
vanju pojedinih nauka ili pojedinih ogranaka njihovih. Čim se u 
nekoj mjeri nagomila izvjesna gragja, ona draži na sistematično 
obdjelavanje. A čim sistematično obdjelavanje, koje se nikad ne 
može proći bez konjektura manje ili više smjelih, predstavi u izvjes- 
nom obliku crte u pregjašnjoj neuregjenoj i nesistematisanoj gragji 
rasturene — odmah se radnja na novo upućuje na razmatranje 
pojedinih punktova, pažnja se koncentrira oko pojedinih pitanja, i 
tako se pribira gragja za potrebu novog još potpunijeg sistemati- 
sanja. Tako napreduje nauka. 
I mi hoćemo povodom studija Mijatovićevih o trgovini i komu- 
nikacijama srpskih zemalja sa jadranskim primorjem da uzmemo 
na oko neka pitanja, koja su poslije njegova rada tamna ostala, te 
se i danas o njima u našoj naučnoj literaturi malo zna. Ta su 
pitanja : | 
a. Gdje je bilo trgovačko mjesto Brskovo ; 
b. Neki rimski putovi po starim srp. zemljama; 
c. Pristaništa na jadranskom primorju i putni pravci od njih u 
srpske zemlje. 
Radi pribrane gragje svekoliko je u samim člancima nešto druk- 
čije podijeljeno, te će istraživanje ići u prvom članku o Brskovu, 
o drugom o Danju i njegovim komunikacionim pravcima, u trećem 
o cjelini srpske mreže putova s primorja u unutrašnjost. 
1. 
1. Brskovo (BppexoBo) ističe već Daničić u svome rječniku, govo- 
reči za nj, da je ,znatno mjesto trgovačko, na koje je išla trgovina 
iz Dubrovnika“; i navodeći više primjera, koji su u njegovoj knjizi 
svakome pristupni, ne upušta se u odregjivanje njegova položaja. 
C. Mijatović (Glasnik 33, 2385 i d.) pokušava, da razmrsi pitanje 
o položaju Brskova. "Vako govori, ,kako se od trgovačkih mesta u 
našim spomenicima najradije i sve do kraja četrnaestog veka naj- 
češće spominje Brskovo“; pominje, ,kako se iz dubrovačkih Stat: 
Rogatorum vidi, da su Dubrovčani često slali svoje poklisare u 
