8 STOJAN NOVAKOVIĆ, 
kao zaselak dečanski. Bouć 2. 116 u pravcu itinćraire de Scoutari 
ša 0Bosna-Seraj par Ipek et Sjenica, gdje kod samog manastira 
Dečana prelazi dečansku Bistricu, spominje po Dr. Milleru (čijega 
djela ja na žalost u ovaj mah ne mogoh naći) selo Crni Breg, za 
koje misli da je po sahata od manastira daleko. Milojević str. 181. 
spominje Krnjince, za koje kaže da su 6 sah. daleko od Peći (samo 
ne kaže u kom pravcu) s tim da je u njima prije četiri godine bio 
cjelokupan hram sv. Gjorgja, a na istoj strani spominje pod br. 
26 selo Crvenohreg, a pod br. 37 Crnobreg. Kao što je gore već 
spomenuto, sama povelja spominje malo niže Črveni breg kao za- 
selak dečanski, a za Dečane selo Jur. 13 kazuje da danas stoji po 
sahata niže manastira. Po zapisu dečanskoga igumana Atanasija od 
1613 štampanom u Mon. serb. 557, kojitu kazuje kako je na Bivo- 
ljaku sagradio vodenicu i nekaku vodu doveo u manastir, vidi se, 
da je Bivoljak, koji se gore spominje takogje u blizosti manastira 
i to tako da je morao biti ili uz Bistricu ili južno u planini. Vino- 
grad Dečanin morao je biti na brdu Dečan (Jur 74) južno od 
Bistrice, samo što naš izvor ne kaže je li to više ili niže manastira. 
Ovoliko je za nas dovoljno da taj krug na jednom poznatom mjestu 
utvrdimo. Tačnije ograničavanje i nije nam od potrebe. No što je 
najglavnije, kad se gore navedeno mjesto dobro uoči, vidi se, da 
su se oko njega ukrštali putovi. U gore navedenom mjestu jasno 
se razlikuju veliki put (1 put) i velika cesta (2 put) i prijeka cesta 
(1 put) u svojih samo 12 vrsta štampanoga teksta kod Miklošića. 
Tu je sa svijem prirodno očekivati dva puta koji se krste. Živ 
spomen Dečanske Bistrice, oko koje su i ostala gore spomenuta 
mjesta i jasne riječi spomenika mptke wyecre go BncTpnije u o Boje, 
upućuje nas da upnkoy wWzcrov tražimo niz tok Bistrice. Prijekoj 
cesti po prirodi mora da odgovara druga prava, a ta.bi izlazila 
spram pravca ove prijeke od sjevera jugu, današnjom linijom Peć- 
Gjakovo. O eksistenciji takoga putnoga pravca zar se može i sum- 
njati? Sta više izgleda da i tome imamo jačih potvrda. U istoj 
povelji kaže se za jednu granicu da ide pravo u veliju ečstu u: 
Nedeljinu erkov. Nedjeljino zapisano je danas jedno mjesto na sadaš- 
njem putu iz Peći u Prištinu. Vrlo je lako stari put iz Niša mogao 
tuda iči, jer mora biti i zgodnije, a Peć nije u staro vrijeme toliko 
znatnosti imala, i sad putni pravac radi Peći duži zavoj pravi. Na 
Nedjeljino, kako se nama čini, mogao je ići pravac putni od Niša 
za Gjakovo i odatle niz Grumu na drinski brod na Spasu pa dalje 
u Skadar, a od Gjakova pravce jugu u Prizren. Prema tome imali 
