“= 
BRSKOVO, DANJ I PUTEVI PO SRP. ZEMLJ. 0 
bismo dva putna pravca: prijeku cestu, uz Bistricu pa dalje sigurno 
preko planine Bogićevice (Jur. 14, 75) na zapad, i veliju cestu Niš- 
Gjakovo, a odatle Gjakovo-Prizren i Gjakovo-Skadar. Malo niže 
vidjeće se za ovu misao ili razumijevanje i druge jake potvrde. 
Ostala mjesta, koja se poslije navedenoga u povelji spominju, ne- 
mamo interesa da posebice ispitujemo. Ona su sva (crp. 93 i 94) 
u porječini Dečanske Bistrice i Bijeloga Drina, te dopiru s jedne 
strane do zapadnih zastranaka kosovskog vijenca, a s druge do 
Suhe rijeke blizu Prizrena. Nekolika se i na Kiepertovoj karti 
nalaze, a mnoga se u putnika spominju. Taj dio dečanskoga vla- 
stelinstva bio je, vidi se, u cjelini, i opis njegov kao prvi dio povelje 
traje do tačke na str. 94 u vrsti 18. 
Od tačke u vr. 18 str. 94 pa do tačke u vr. 28 iste strane nave- 
dene knjige meni se čini, da je nov prijedjel, drugi dio ili komad 
dečanskoga vlastelinstva, kojega Waruun 34C€IbKH H CB BBCEMH M€- 
rimu odmah u samom početku toga odsjeka dolazi. Što se u Altinu 
(koji u ostalom Daničić u Rječniku smatra kao selo) pominju zaselci 
i megje, meni se čini da nam kazuje, da nam ga treba tražiti u 
planinama. I izmegju više mahom sitnih topografskih imena dolazi 
Radogoš (u povelji Radogošt) na Kiepertovoj karti der Flussgebiete 
des Drin und des Wardar (Berlin 1867), koja je priložena knjizi 
Hahnovoj, u Grasniču zapadno od Grume. Hahn u svome opisu 
orografije u knjizi o Drinu u Vardaru spominje, da je tu u Rado- 
goštu jedina naselbina arnautskoga plemena beriškog na desnoj obali 
Drina. A po našem tumačenju ta je naselbina mogla doći još onda, 
kad su Srbi odatle na sjever otišli. Ako je ovo isti Dečanskoga 
Radogošt, onda uzimajući na um riječi, da granice Altinu dolaze 
pod Radogošt, mi bismo mogli sam Altin zamišljati u planinama 
sjeverno od toga Hahnova Radogošta, u planinama pravce južno 
od Dečana. Prema tome bi linija, kojom povelja opisuje vlastelin- 
stvo, išla od sjevero-istoka k jugozapadu čineći neki luk. Vidjećemo, 
koliko će se ovo dalje osvjedočiti. 
Od tačke u vr. 28 str. 94 pa do tačke u vr. 17 str. 96 traje 
treća grupa vlastelinstva dečanskoga i treći dio darovne diplome. 
Tu je prijedjel Plav." Daničić u Rječniku pod Plava spominje da 
se sad tako zove mjesto na Limu, ali da se prije tako zvala okolina 
toga mjesta. Sad se zna, da se tako zove jezero kod iste varoši. 
! Da je ovakav nominativ oslonio bih se na današnje naše podatke za varoš, 
koja danas tako ime nosi, a u onom je istom kraju. Milić 67, Jur. 7. 
