10 STOJAN NOVAKOVIĆ, 
Dokle je držao stari Plav možemo vidjeti iz riječi str. 99: a ce 
naanune mragneoke:;  Xoruna ropa, Hirupnuuye, Fospa goga, Gexbun 
Gopu; a u megjama tih planina str. 96 spominje se još Rčana i 
kruševski dčl. Ne treba ni pominjati, da ova mjesta treba tražiti u 
okolini sadašnjega jezera Plava i oko Lima, koji se u ovome odsjeku 
povelje svaki čas pominje. Flotinu goru ne nagjoh nigdje u gore 
pomenutih pisaca, ali Fotu spominju u priči o postanju Vasojevića 
i Milićč. 72 i Duč. O. 23, a goru Hot spominje Hecq. 1517 i eno 
arbanaskog plemena Hota i danas (vidi na obje Kiepertove karte) 
jugozapadno od Plava na jugozapadnom nagibu planina vodolučnica 
Limu i Cijevnji, a Duč. C. 28 spominje Hotske gore s druge strane 
Cijevne (u njega _Cijevnje) koja je na karti i arnautskim imenom 
Zem zabilježena. Bor spominje Bouć 2. 192, 153 u pravcu južno 
od jezera Plava, a to će izvjesno biti Sedmi Bori Dečanskoga, Ržana 
se spominje naprijed u megjama sela Velike i fižanice. Oba ta sela 
spominje u Vasojevičima Milić. 10 i to fižanicu pod br. 12 1 20 
dva put, a Velike eno i na karti Kiepertovoj na Limu niže Plava 
s desne strane. Inače povelja spominje: Grad sa zaselkom Jare, 
Komarani, Ribari, Velika, Trčbča, Grnčarevo, Vrmošć, Rikavac, 
Komove. Selo Grad istina nijesam mogao naći, ali eno Lima i Visi- 
tora, koji se spominju u granicama njegovim; na tom će kraju biti 
i Komarani i Ribari. Njihovih imena takogje ne nagjoh, ali i u 
njihovim granicama spominje se Plav i Lim i spominje se još Bu- 
čije, koje u Milić. 10 dolazi kao Buče,! te ako nema po položaju 
nezgode, može biti isto mjesto. Za tijem dolazi Velika, koju spo- 
menuh, i s kojom kao da se prelazi s lijeve strane Lima na desnu. 
Za tijem dolazi Trčbča. Nju ima Milič. 10, Duč. C. 21 a eno u 
Kieperta planine jugozapadno od Koma na desnoj strani Cijevnje. 
U Hahna Alb. Studien na tom mjestu dolazi i arbanasko pleme 
Trićpči o kome Hecq. 170. Megje Trčbči Dečanskoga išle su u 
Visitor, po tom u Kopani brčg na blatč, koji mislim da treba tražiti 
na Plavu. Dosugje ne nalazim u dan. pisaca, ali Gračarsku vijeku 
koja se uza nj spominje ima Bouć 2. 158, Hecq. 96, 98. Ona se 
sastaje kod Gusinja (koje se u tijem granicama takogje spominje) 
s drugim vodama, te se od tog mjesta na niže zove Lim. Vrmošu 
spominje Bouć 2, 153 kao ravnicu ispod Kučkih planina na sjevero- 
zapad od Gusinja. | 
Odmah za spomenom Vrmoše riječima Ceo Bprmonmraa dolazi 
! Moglo bi biti prema bučje kao crnogorsko oruže prema oružje. 
