BRSKOVO, DANJ I PUTEVI PO SRP. ZEMLJ. 15 
raju dovesti na tu misao. A što je pravilo u sjevernijim bolje ispi- 
tanim krajevima našega naroda, za što mu se ne bismo mogli nadati 
u okolini onoga primorja, za koje bi se moglo kazati da je tako 
reći sastavni dio stare Grčke, na kom su se najprije utvrdili i Rim- 
ljani sami? Ove misli toliko puta praktično potvrgjene stavljale su 
nam tako reći u dužnost, da u svome istraživanju Brskova ne izo- 
stavimo ni ovo gledište. Istina pomoćna sredstva pri ovom poslu 
vrlo su nam oskudna već i sa opće nesgode, koja se u ovom po- 
gledu na našim krajevima trpi. Kad su oni naučnici, kojima smo 
mi prinugjeni služiti se, kao što je n. pr. Mannert, svoje studije 
činili, koliko im je mogla biti na smetnji oskudica i take karte, i 
tolikog topografskog znanja o balkanskom poluostrvu, kolikim se 
mi danas služimo?! I u opće obično su u pisaca uslovi, koji bi na 
jednom mjestu dešeni činili ploda za staru geografiju, vrlo raspareni. 
Ako je u nekoga znanje topografije, oskudan je sa znanjem arheo- 
logije; drugi opet poznaje dobro arheologiju ali su oku njegovu 
sakriveni realni današnji odnošaji. No mi mislimo, da će ipak naš 
nalazak i u ovom pogledu biti dovoljno tačan. Na slučaj da to, 
radi oskudice obilatijih pomoćnih sredstava, ne bude, mi se i onako 
oslanjamo više na ostale dokazne izvore, koje smo razložili, i koje 
ćemo još iznijeti. 
Tako K. Mannert u svojoj Geographie der Griechen und R&mer 
VII. Landshut 1812 str. 349 govori, da je iz okoline sadašnjega 
Dubrovnika bilo dva puta u Skadar, jedan duž samog primorja, 
a drugi kroz unutrašnjost zemlje. U poznije doba bio je šta više 
ovaj drugi put većma u običaju nego primorski. Stanice su na 
njemu po pomenutom piscu (str. 8583—4) sa nejednakim brojevima, 
od kojih veći pripadaju Peutingerovim tablicama. 'Tako dolazi od 
dubrovačke okoline istočno prva stacija Leusinium 8 milja po oba 
izvora od primorja unutra. Odatle Andarba, koje Peut. zove i 
Sanderva 28 i 29 m. od pregje pomenutog mjesta. Po tom Sallun- 
tum 18. i 1% m. dalje; po tom Alata, po Peut. falata, u Ptole- 
meja VI. 17. 11 Amra 17 i 18 milja dalje; po tom Birziminium, 
u Peut. Persumnum, u Geo. Rav. IV. 16 p. 208 Burzumi i Bur- 
žumon? 10 m. u naprijed; po tom Cinna, po Peut. Sinna 18 ili 
16 m. od pregjašnjega. Pošljednje mjesto naziva Ptolomej Xtvva i 
stavlja ga 12'/, geogr. milja sjeverno od Skadra (Pauly, Cinna). 
Rimski izvori meću izmegju toga mjesta i Skadra 12 ili 20 milja. 
! Pauly Realencykl. Stuttgart 1866 pod Dirziminium. 
