14 STOJAN NOVAKOVIĆ, 
Vidi se dakle, da se i oni kolebaju, što može značiti ili da im put 
nije bio dobro poznat, ili da je zemljište takvo, koje pri raznim 
prilikama prelaženja daje različite daljine. Mannert misli, da Cinna 
i Sinna rimskih izvora nije isto što i Ptolemejeva Xtwvx za to, što 
dolazi onoliko milja sjevernije. Ali uzevši na um malo čas pome- 
nutu veliku kolebljivost izvora i sadašnje naše tačnije poznavanje 
zemljišta može se uzeti, da su sva ta tri mjesta ipak jedno mjesto, 
i ne bi bilo ništa suprotno nesuglasnim starim računima, ako bismo 
ga tražili negdje u gornjem kraju Cijevnje, koja se arnautski zove 
Sem ili Drinaša, arn. Kiri. Interesno je, da su latinski ovaj Birzi- 
mintum i Mannhart i Reichard tražili u Fodgorici. Ali tome se 
protivi što Ptolemej već ima Podgoricu pod njenim starim imenom 
i piše je Asx2ex (Pauly, Dioclea). Po tome dakle cio bi pravac toga 
puta morao ići pravcem više sjeveroistočnim paralelno sa Cijevnjom, 
možda uz nju samu, možda uz Drinaš, kuda bi, ako zemljište nije 
vrlo krševito, najpreče bilo, ka prevojima u Lim, a manje pravcem 
uza Zetu sadašnjem Nikšiću. Ami Bouć 2. 155 piše, da je iz Gu- 
sinja u Skadar najkraći put upravo dolinom Cijevnje. ,Cette route 
est la plus courte, parce qu'on n'a qu une montagne a traverser“. 
Daljinu od Gusinja, koje je ne daleko više Plava, meće on (ib. 
104) u 20%, sah., samo što ne kaže je li to dužina toga najkraćega 
puta. Ali kako mu drago, ako uzmemo na um, da je sad krajnje, 
tursko odsustvo udešenoga puta, što prelazak veoma osporava, onda 
će nam se današnja cifra sa rimskom mjerom dovoljno podudarati. 
Na Kiepertovoj karti i u Roskiewicza ima još zapadno od Nikšića 
jezero Slano na samoj crnogorskoj granici, za koje bi se moglo 
misliti da je Salluntum, ako doista ondje postoji. 
Pri tome što je bio rimski put na istok od Dubrovnika kroz 
sadašnju Hercegovinu put Skadra ja bih mislio, da je on _ mogao 
postati i u toliko taktičnih Rimljana imati smisla samo onda, ako 
je primorje i skadarsko i dubrovačko vezivao za mrežu putova 
sjeverne strane balkanskoga poluostrva. Treba se opomenuti, kako 
je Via Egnatia bila glavni put iz Italije za Carigrad. Prema tome 
ja bih se domišljao, da je put iz Dubrovnika i Skadra mogao težiti 
da se sretne negdje u planinama, odakle se može granati svud po 
sjevernim balkanskim zemljama. To bi taman bila dolina Lima, 
naročito za ondašnje državne, kulturne i trgovačke interese. Iz visoke 
doline Plava moglo se na jednu stranu u Skadar, a na drugu niz 
Lim i niz Drinu u Sirmium, niz Moravu u Viminacium i u gornju 
i donju Meziju, niz Bistricu preko Dečana u središte balkanskih 
