BRSKOVO, DANJ 1 PUTEVI PO SRP. ZEMLJ. IE 
Hecquard str. 108—110 priča ovo o starinama rimskim u Plavu: 
» Grad je taj znatan svojom starinom i silnim promjenama koje je 
preturio pod različitim gospodarima kroz mnoge vijekove. Odlomci 
mramornih stubova, komadi temeljskoga kamenja, ostanci dobroga 
stila skulture rastureni po zemlji ili uzidani u nove zgrade i sad 
svjedoče staru znamenitost ovoga mjesta. — Poslije boja kosovskoga 
polovina je stanovnika njegovijeh platila smrću uzaludno protivljenje ; 
bogatstva njihova bjehu razgrabljena, tvrdinje razorene, i tek su 
kasnije pod Turcima u nekoliko obnovljene. I na zdanjima se vide 
tragovi različitih ovijeh prevrata političkih, i u stroju nekolikih kuća 
vide se nepotpuni ogledi različitih stilova. Danas je na tri stotine 
kuća smješteno megju stare puškarnicama prosječene zidine, koje 
na mnogim mjestima tek što se nijesu survale. — Na obalama 
Lima, na jednom brežuljku ne daleko od Plava podignuta je tvr- 
gjava u pravilnom kvadratu s okruglim kulama na svakom uglu. 
Na njoj nema nikakva oružja, i čuvaju je četiri neregularna vojnika. 
Unutra su dosta znameniti prokopi (des mines assez importantes) 
i komadi mramornih ploča s natpisima, koji se ne mogu čitati (illi- 
sibles) a koji su nekad morali biti na grobovima.' 
Poslije svega ovoga mislim da neće biti ništa drsko, ako izrečemo, 
da je niz Lim kroz Plav išla najprije rimska, a poslije srpska linija 
Skadar-Dobrun-Požega, odakle su se kraci odvajali na tri strane: 
za Biograd na Čačak-Rudnik-Barajevo ; za Sirmium na Rogačicu 
pa niz Drinu; i na svu priliku dalje niz Moravu za prekomoravsku 
i središnju balkansku mrežu starih putova; — da je, dalje, u Plavu 
najlakše mogao biti Birziminium; da je, prema onome što je malo 
više pod 1. u 2. izvogjeno, naše Brskovo bilo na istom tom putu 
! Neki Marianno Bolizza plemić kotorski pisao je Mlečićima neki izvještaj 
o pobuni plemena u okolini staroga Plava iz godine 1611—1612. Taj njegov 
izvještaj pisan je 1613. Hecq. 191 navodi njegove riječi: , Aux confins d'Ipek 
et a quatre joure de Catiaro est une vaste plaine traversće par plusieurs ri- 
vičres excessivement  poissoneuses, lieu delicieux et fertile, appele Plava. 
Cette plaine con*enait de nombreux et riches villages, la plupart detruits ou 
abandonnćs aujourd'hui par suite des rapines e6 des incursions des montag- 
nards Clementi, leurs voisins. Outre de la cire, des fromages et du blć, il y 
avait des jours od ils envoyaient a Cattaro deux cents chevaux charges de 
laine fine. Leurs anciens habitants commencent & revenir par suite des 
ordres des Turcs qui viennent de batir, comme nous le dirons plus bas, une 
forteresse aux confins des Clementi, pour mettre fin aux brigandages de cette 
tribu et assurer la tranquillitć des gens de Plava“. 'Ta tvrdinja, o kojoj go- 
vori Boljica, jeste Gusinje. 
o 
“ai 
