

BRSKOVO, DANJ I PUTEVI PO SRP. ZEMLJ, 21 
metara u desno od puta, na brdu, zidina je Bela Stena, koja je 
toliko porušena, da je već sravnjena sa zemljom i obrasla travom. 
Ovaj gradić oteo je Mahmud paša od Srba 1458 godine, onda kad 
i Višeravu, Golubac i Resavu. Kad je pre 20 godina prokopavan 
put, nagjena je u Beloj Steni jedna kosturnica tako velika, da je 
iz nje do sada ispalo više od 30 kola čovešijih kostiju, i ispadale 
su sve jednako, do pre neke godine. Pre nekog vremena, tu blizu, 
iskopali su ljudi na jednom mestu kostur od čoveka i od konja. U 
okolini se priča, da se na Beloj Fteni tukao Dušan s Madžarima, 
koji su bili prešli preko Save, i počeli pljačkati srpske zemlje. 
Priča veli, da ih je on strašno potukao na tom mrstu, i što ih je 
pobeglo iz boja, to se, kažu, podavilo u Savi“. To su razvaline 
onoga istoga grada, za koga ljetopisac (Šaf. 80) pod 1458 pripo- 
vijeda, da ga je primio Mahmud-baša: mpuuu — — Kezov CTenov 
noomaenu o Cpeun u nona Zuurposnijov. Boj Dušanov s Madža- 
rima, za koji narodna tradicija još pamti, da je bio pod Belom 
Stenom, mogao se dogoditi u onom ratu, o kom govori dr. Rački 
u Radu II. 82, i Danilo arhiepiskop u Daničića izd. 227—230. 
Tom linijom kao da su i poslije išli ratovi ugarski na te strane. 
Isporedi Dr. Račkoga istraživanje u Radu III str. 100 i Milićevića 
gore spomenutu knjigu str. 425 gdje je riječ o Beljinu. Prema 
svemu ovome nema sumnje da se s tačke Požege u srpsko vrijeme 
odvajala linija pravce k sjeveru preko Maljena k sadašnjem Valjevu 
u dolinu Kolubare, pa onda Savi i Srijemu. Ova linija je još mo- 
rala imati pobočne sveze sa linijom Žiča-Čačak-Rudnik- Biograd, 
naročito za komunikaciju od krajeva Ibra i Ra-ine, koji su u srp- 
skoj historiji druge pole XIV i XV vijeka znatniju ulogu imali. 
S ovom pobočnom linijom u nekoj je svezi Borač u gornjoj Gruži, 
zapadno od Kragujevca," koji je mogao lako biti ključ putevima 
od tačke Ziča u donju Moravu (uz Gružu pa n'z Lepenicu) i na 
zapad k Rudniku (liniji rimskoj Čačak-Biograd) i k dolini kolubar- 
skoj. Tako zamišljajući ove pravce i tako ih dovodeći u svezu sa 
glavnim arterijama starih srpskih komunikacija jasnije nam bivaju 
i vijesti o svjema timi vojnama. Arhiepiskop Danilo (1. e. 228) pri- 
povijeda kako su Madžari prešli u Srbiju negdje na Dunavu. Rački 
u Radu II. 82 kazuje, kako su istom prilikom Madžari prešli na 
Savi. Hi mora biti Danilova bilješka pogrješna, jer on sam na str. 
"Imaina Kiepertovoj karti. Ja sam sobom bio na tom mjestu, vidio 
ostanke starina, i kazivali su mi ljudi, da se onuda često nalaze obični tra- 
govi razvalina starinske var: ši, mjesto koje je danas selo istoga imena. 
