40 V. JAGIĆ, 
mnogo stotina godina. Tko bi ovako umovao, ne bi se za cielo 
odveć udaljio od istine. Jer kada staneš inostrancu, n. pr. učenomu 
Niemecu, (experto crede Ruperto) potanko pripoviedati o današnjim 
srpskim il južnoruskim sliepcima, o njihovoj recitaciji ili pjevanju 
narodnih pjesama, o općem narodnom mišljenju, što je to narodna 
pjesma i pjesnik, on će ti se prenieti u mislima u svoju germansku 
drevnost, u ona davna vremena, kada i Niemci po riečima Jor- 
nanda ,majorum facta modulationibus citharisque canebant“. Tako 
dobija vjerno opisanje današnjega stanja slovinske narodne poezije 
pred očima istraživalaca germanske drevnosti značenje zanimljiva 
komentarija k onim historijskim crticama, koje se sačuvaše o bivšoj 
nekoč u njih narodnoj poeziji. Otim se protumačuje onaj veliki 
interes, koji braća Grimmi pokazivahu prema raznim pojavima slo- 
vinske narodne poezije. Ali ta vanredna okolnost, što se kod Slo- 
vina nešto od velika konservatisma nešto od slaba napredovanja u 
kulturi sačuvalo neobično mnogo starine čak u naše dane, ne može 
nas nikojim načinom riešiti dužnosti, da i mi zavirnemo u svoju, 
slovinsku prošlost, da si stavimo pitanje: dokle se može današnjoj 
poetičnosti slovinskih plemena naći svjedočanstva i potvrde u pro- 
šlosti? što u opće prošlost govori o slovinskoj narodnoj poeziji i o 
pjevanju narodnih pjesama? 
Gradju za riešenje ovakova pitanja nači će čitalac u ovoj mojoj 
raspravi. Razbacano koje gdje već se o tome govorilo, ali niti je 
sve u jednu cjelinu sabrano niti dovoljno uvaženo bilo. I ovomu 
ovdje nedostaje još mnogo do podpunosti, nadam se ipak da će tko 
ushtije tražiti i čitati, u tim člancima koje što nova naći. Mene je 
prikupljanje ove gradje kroz nekoliko godina pratilo uza svakojaka 
istraživanja; ako rezultat ipak ne odgovara ni trudu ni vremenu, 
to dolazi odatle, što se u mnogoj starini, mnogoj kronici, mnogim 
zapiskama, badava tražilo. 
lI. 
Staranje crkve da zamieni narodne pjesmo orkvenima, Kirioleison. Zabrano narodnih zabava i pjevanja. Podme- 
tanje crkvenih tekstova narodnim motivima. Zator raznih narodnih običaja i time pjesama. 
S. 5. Svjedočanstva iz prošlosti narodne slovinske poezije ima 
vrlo malo, ali se tomu ne čudimo znajući da je kroza sav srednji 
viek, do nedavna, gospodovao takav smjer mišljenja, da nije do- 
stojno dirati u pojave prostonarodnoga života. Što je ipak o tome 
pribilježeno, nosi na sebi biljeg slučajnosti; ponajviše udaraše po- 
božnomu piscu u oči kao običaj nehristijanski, koji bijaše ukora i 
