GRADJA ZA SLOVINSKU NARCDNU POEZIJU. GD 
schichtquellen, ed. Loserth in font. rer. austr. Secriptores VIII. 
Wien 1875, 152), ili istom prigodom (ib. 155): 
Non est platea quae non sit plena corea, 
ista Boemorum sed et altera Teutonicorum, 
Hic scit cantare, quidam carmen recitare. 
God. 1310 prigodom jedne gostbe, kod koje bijaše prisutan i 
ljetopisac, kazuje se: quiescere puella (Elisabeth) voluit, sed ali- 
orum omnium exaltantinm gaudium sibi incommodum  excitavit; 
cantabant, elamabant, saltabant die quoque et nocte, plurimis him- 
pnis dulcisonis et in tripudiis personabant, ib. 265. A za krunjenja 
Jana g. 1311 po riečima istoga ljetopisca: 
Turba Bohemorum canit hoc quod scivit eorum 
lingua, sed ipsorum pars maxima tewtonicorum 
cantat teutonicum (ibid 316). 
Iz ovakih svjedočanstva ne može se dakako još ništa konkretna 
izvoditi; sve je to žalibog odveć općenito kazano, potvrdjuje samo 
što i onako mogosmo držati za sigurno, da je narod češki u 13 i 
14 stoljeću isto tako pjevao svoje pjesme u raznim prilikama kao 
već u Il ili 12. Ali kakve bijahu te pjesme? odatle još se ne 
vidi, U ljetopisima dolazi pod g. 1145 spomen o nekakvu carmen 
belicum, a pod g. 1198 kaže se, da su spremajući se Česi pod 
Vladislavom na Milan: contra Mediolanum saeviunt in arma et ma- 
xime nobilium ad hoc strenua fremit iuventus, in eorum cantibus 
et in eorum sermonibus Mediolani resonat obsessio — gdje bi 
prema situaciji dobro pristajale junačke t. j. epske pjesme, ali ni 
u tim rječima nema još nikakva dokaza za tu vrst narodne poezije. 
I tu možemo samo reći: pjesme su bile, ali kakve, toga ne znamo. 
Po mojem mišljenju ima puno prilike vjerovati, da se ove pjesme 
nisu ničim odlikovale od drugih, na priliku njemačkih i latinskih 
onodobnih pjesama, osim što bijahu na češkom jeziku, jer inače, 
čini mi se, ne bi bili pisci dosta potankih memoira svoga vremena 
(XIV stoljeće) prešutjeli istaknuti neke momente, kao vanredan 
t.j. njima neobičan način pjevanja, ili osobit kakav glasbeni 
stroj, itd. 
Dosta je zanimljivo kazivanje nekog ljetopisca iz XIV stoljeća 
o izmjeni narodnih običaja, pod utjecanjem dakako niemštine i 
francuštine: choreae magistrales morosae et delicatae non curantur 
sed lagii breves et cursorii nunc frequentantur (Jireček  Kčnig. 
RINNA KZS VIU D 
