GRADJA ZA SLOVINSKU NARODNU POEZIJU. 817 
samo ću svratiti pažnju na rieč ,bohater“!, koja po mojemu miš- 
ljenju svjedoči, da je tadašnje pričanje o Iliji imalo skorije karakter 
današnjih bylina, gdje ,bogatirstvo“ glavnu rolu igra, nego li južno- 
ruskih historijskih pjesama ili duma, gdje nema više ,bogatira“, 
nego ,kozaci“ zauzeše njihovo mjesto. Moglo bi biti, da su upravo 
u ono doba (druga polovica šestnaestog stoljeća) ,bogatiri“ i ,byline“ 
počele konačno ustupati mjesto novijoj kozačkoj poeziji kod južnih 
Rusa; ja ne govorim, razumie se, o formi već o sadržaju, jer da 
su u južnoj Rusiji već od pamtivieka epske narodne pjesme spo- 
ljašnošću svojom t. j. osobinama izlaganja predmeta naličile prije 
na današnje ,dume“ nego li na ,byline“, to će nam niže pokazat 
slovo o polku Igorevu. Glasovi, koji iz sedamnaestoga vieka do- 
piru o Iliji, govore o njem već samo kao o božjem ugodniku i 
bivšem nekoč hrabrom vojinu, o bogatirstvu šute. Neki Kalnofojski, 
poljski pisac 17 vieka, pripominje samo još to, da je po narodnom 
vjerovanju taj Ilija imao biti gorostasom, nu on izmjeriv ostanke 
nadje da ako je i bio visok, opet ,ludzi wiele podobnych wrostem 
swietemu y teraz žyjacych nalazžem“. A pobožni putnik (palomnik) 
od g. 1701 kaza: ,BNABIXOMB Vpa6paeo svuna Maoo Mypomya 
Bb HeTabHiH, NOlVB NOKPOBOM'B BJATBIM'B, ,POCIMNOMS FUKO HoUHbU!- 
Hue xpynuste 004; pyka y Hero abBag 1Ipo6ćura KornumeM', 8Ba 
BC SHATb, A IpABAH eTO PYKA HMso6pazskeHa KPecTHBIM'B 8HAMe- 
Huemb.“ Znamenito, što pomenuti Kalnofojski, govoreći o tome 
svom svetitelju Iliji, dodaje: ,tego darmo lud pospolity Ceobotkiem 
zowie“. Nije li to samo kakovo nedorazumienje. t. j. prostonarodni 
nadimak drugoga junaka? Jer inače mogao bi nam radi sličnosti 
nazvanja pasti na um onaj više pomenuti ljetopisni ,Usmošvec“, 
" Rieč ,,bogatir“ — 6oraTeIpb — nije slovinskog koriena, već je k Ru- 
sima i Poljacima zanesena od Mongola; u ljetopisima ima isprva značenje 
pridjevka k ličnim imenima, kao: Cećensir Borarypb u bypynaii 
Bararbipp Il. C. 1. 11. 177 ili: Barelir Bopornaca ecTb_ 180 Yropb 
U OTPAANJBE OeCTBb HA TA 1BA 6o2amvipa BOzpUucKAaTH Te6e, MoHp- 
mana u banaa, ib. 180. Tko bi odatle htio izvoditi, da je ciela insti- 
tucija — bogatirstvo — neslovinska, isti bi tako daleko bio od istine, kao 
tko bi po ruskoj rieči ,aomaab“ hotio dokazati, da Rusi prije Mongola 
nijesu poznavali konja, ili tko bi po srpskoj rieči ,, sokak“ hotio dokazivati, 
da su istom Turci naučili Srbe, kako će ,sokake“ t. j. ulice, graditi. U 
južnoruskom narječju ,,bahatir“ znači općenito: bogataš, a velikoruskih 
»bogatyra“ južna Rusija ne pozna. G. Kvašnin-Samarin želi još i poslije, 
kada su već Buslaev i Sreznevsky ustupili izvor rieči istočnjacima, obraniti 
njeno slovinsko poreklo (becbna 18171, V. 297), čime dokazuje, da nije 
privikao filologiji. 
