GRADJA ZA SLOVINSKU NARODNU POEZIJU' 93 
A He cmiHa Tyda saryuunacs 
a He CMAHiH FpOMBI TPHHY IH: 
Kyab bgere coćaka KpBIMCKIH NApB? itd. 
Od tog doba napred nalazi se neprekinut red tragova narodnim 
ruskim pjesmama u raznim zbornicima; kako Bezsonov pripovieda, 
koji najviše takove gradje ima u svojim rukama, većinom bijahu 
zapisivane byline novije sadržine, iz moskovske epoke:; to se lako 
dokučuje: sadržaj noviji historijski probudjivaše veći interes, nego 
li one byline starijega vremena, u kojima je uz razne ostatke sta- 
rine nagomilana množina pripoviedanja o stvarima, koje ako i jesu 
zanimljive za prosti narod, u očima ljudi pismenih onoga vremena 
ne imadjahu velika značenja. Najbogatiji i najznatniji takav zbor- 
nik bijaše onaj Kirše Danilova, koji življaše pod konac XVII ili 
početkom XVIII vieka te skupljaše narodne pjesme negdje na 
sjeveroistoku Rusije, možda čak u Sibiriji. Ovaj zbornik u izdanju 
Kalajdoviča ima još i sada dragocjenu vriednost, osobito s toga, 
što se izvorni rukopis izgubio. 
S. 30. Jošte jedno vrlo zanimljivo svjedočanstvo o ruskoj epici 
ostavih za konac, to je refleks ruske narodne epike u germanskoj 
sagi. Ja ću najprije da pripovjedim fakt. U stokholmskoj kraljev- 
skoj biblioteci nadje se rukopis na koži, koji po jeziku i drugim 
znacima stavljaju u 13 viek, sadržina mu je ,saga“ o Ditrichu bern- 
skom na skandinavskom, starošvedskom jeziku, koja bi po riečima 
nepoznatog pisca u prologu sage sastavljena po pripoviedanju nje- 
mačkih ljudi, od česti čak po njihovim pjesmama. Zovu je takodjer 
Vilkina-saga odatle, što se glavni njen sadržaj bavi nordskim kra- 
ljem Vilkinom. Po prvi put bi u originalnom jeziku izdana g. 1725 
od Peringskiolda u Stokholmu, sada ima kritičko izdanje od god. 
1803 u Christiniji od O. NR. Ungera. Na njemački prevede je već 
g. 1814 Hagen (g. 18955 izidje drugo izdanje ovoga prievoda), a 
g. 1863 dade po novijem Ungerovom izdanju pouzdaniji prievod i 
analizu iste sage Rassmann u knjizi ,die deutsche Heldensage“. U 
toj se sagi pripovieda, kako je mogučni kralj ,Villcinus“ vojevao 
na Poljsku i Rusku te osvojio Smolensk, Kijev i Polock (Palltesk), 
najposlije i glavni grad Hertnita po imenu ,Holmgard“, u kojem 
nadje za čudo mnogo zlata i srebra. Hertnit morade učiniti mir te 
priznati nad sobom vlast Vilkina. Al kad ovaj umre a mjesto 
njega dodje na vladu sin mu Nordian, osveti se ruski Hertnit te 
isto tako svlada Nordiana, kao što je nekoč njega Vilkinus. Ciela 
zemlja Vilkinova prizna nad sobom gospodstvo ruskoga Hertnita. 
