GRADJA ZA SLOVENSKU NARODNU POEZIJU. 135 
datak vrlo je znamenit. Vidi se, s kakova gledišta Kačić jednako 
posmatraše na narodnu poeziju. I opet pod kraj one druge pjesme 
kaže: ,Ovo se piva od našega naroda, ko će virovati neka viruje, 
ko neće neka miruje“. Na str. 305 istog izdanja ima pjesma ,od 
grada Zadvarja“, na koji juriš učini paša bosanski i hercegovački. 
Ovu je pjesmu pjesnik ispravio prema historiji, a u predjašnjem 
izdanju stajaše na tom 'mjestu, sudeći po njegovim riečima, prava 
narodna pjesma. On kaže: ,ova je pisma i prije od mene štampana, 
ali nije sve kako je ovde, jer sam je štampa kako sam je čuo pi- 
vati; ali buduči istorije štio i drugačije od mudri ljudi razumio, 
eto je prikazujem svitu onaku, kako se je dogodilo“. Značenje ove 
primjedbe svakomu je jasno. Bilo bi vrlo poučno, da možemo ovu 
ispravljenu pjesmu porediti s onom predjašnjom narodnom: tada 
bismo još bolje uvidjeli, u čemu se sastojaše Kačićevo prenaredji- 
vanje. Žalibog nije se do sada ušlo u trag nijednomu  starijemu 
izdanju nego li je ono od g. 1759. 
S. DO. Kačićeva pjesmarica, ako i nije čisto narodna, ima u hi- 
storiji narodne poezije Hrvata i Srba veliko značenje. Od to doba 
znalo se, ne samo da ima u njih množina narodnih pjesama , nego 
bar od prilike dobio se i pojam o tim pjesmama, pojam dakako ne 
sasma vjeran, pošto Kačićeve kompozicije po neporazumljenju kad 
i kad pomiešaše sa čisto narodnima. To se dogodi ltalijancu Al- 
bertu Fortisu, prvomu inostrancu, koji je svratio pažnju na narodnu 
poeziju dalmatinskih Hrvata tako, da se od onda stalo i po zapadu 
o tom pisati. Fortis imadjaše, kao vrlo učen i široko obrazovan 
čovjek svoga vremena velike sveze i poznanstva s mnogim učenim 
ljudma zapadne Evrope a njegovo se djelo, koje o narodnoj dalma- 
tinskoj poeziji govoraše, pojavi upravo u zgodan čas, to jest onda, 
kada su (oko g. 1765) narodne balade skotske obratile na sebe 
pažnju ne samo obrazovane Anglije, nego čitave upravo Evrope te 
se na svačijim ustima čitalo pitanje: nemaju li zar još koji drugi 
narodi takove poezije, koje im zamjenjuju pisanu historiju? U For- 
tisovoj knjizi nadje ljubopitna Evropa jedan odgovor na to pitanje. 
G. 1771 izda Alb. Fortis u Mletcima knjigu pod naslovom ,Saggio 
d'Osservazioni sopra I Isola di Cherso ed Osero“, kojoj je priloženo 
otvoreno pismo na Angličanina Simondsa, gdje govori o raznim 
narodnim vjerovanjina dalmatinskih otočana te kaže: ,ja sam se od 
prije ljutio nad tolikim sujevjerjima prostoga naroda, a sada mislim, 
neka ih, bar se ovako čuvaju i mnoge dobre stvari, kao zanimljive 
narodne pjesme, koje će osobito dobro poslužiti vašim keltskim 
