FRANJO PALACKY. 139 
Njegov otac, učitelj na ondašnjoj pučkoj učioni, bio je jedan iz- 
medju onih, koji s veseljem pozdravljahu reformatorne ideje cara 
Josipa Il, nadajuć se, da njegova vjerska snosljivost neće stavljati 
zapreke iznovičnomu oživljenju starih sborov& česko-moravske braće, 
kojih ostanci su se i u postojbini Palackoga i u obližnjih mjestih 
sačuvali uzprkos žestoku progonstvu za prošlih vjekovi. Dubok 
smisao povjestnički bio je svojstvo obćenito sviuh članova starih 
onih bratovština, te kao što je bio život najvećih njihovih muževa, 
jednoga Ivana Auguste, Blahoslava, Ivana Amosa Komenskoga, 
visoko obrazovanoga i učenoga satnika zemaljskoga Karla starijega 
iz Žerotina i dr. tiesno skopčan sa dvie ponajvažnije povjestničke epoke 
českoga naroda, s epokom najvećega procvata i najdubljega pada- 
nja: tako je i čitanje djela ovih muževi, motrenje njihovih napora 
i patnji upravo budilo ljubav prama povjesti narodnoj, vodilo do 
težnje, saznati ju potanko, te tražiti u njoj jamstvo bolje buduć- 
nosti i onda, kad se je došlo do uvjerenja, da se neće izpuniti nade 
ostanak4 braće česko-moravske, da niti vjerska snosljivost Josipa II. 
neće dozvoliti slobodno izjavljanje vjerskih njihovih nazor. U ova- 
kovoj okolici rodio se je Palacky, ove su vrsti bili prvi utisci, uz 
koje se je duševni njegov život počeo razvijati. 
Pomnjivo buduć uzgajan počeo je Palacky već za mlade dobe 
prianjati za sve dobro i liepo, te je sačuvao ovo svojstvo, uz neo- 
graničenu, rek bi idealnu ljubav prama poviesti, sve do zadnjih 
dana dugoga svojega života. Potonje ovo svojstvo vodilo ga je 
k neumornomu iztraživanju mnogovrstnih, često težko pristupnih, 
još češće tako zamršenih i sebi protuslovećih vrela povjesti njegova 
naroda, da se je činilo mal ne upravo nemogućim, uvesti je u po- 
trebiti, sa objektivnom istinom sudarajući se sklad: momenat prvi 
u karakteru Palackoga bio je pako uzrokom, rad kojega su se re- 
zultati iztraživanja njegovih prikazivali upravo kao niz slika, oživ- 
ljenih duhom povjesti, prikazujućih zakone, pod kojih uplivom se 
je savkoliki život povjestnički naroda českoga stvarao i razvijao. 
U prvo doba mladosti njegove pretezala je doduše krasoćut sva- 
kolika druga čuvstva, te se je moglo činiti, da će duševni njegov 
razvoj poči smjerom, znatno se razlikujućim od onoga, kojim je 
sbilja kasnije dopro do svoje veličine: al upravo ona krasoćut bijaše 
uzrokom, što se je Palacky, spoznavši jedanput pravu zadaću svo- 
jega života, primio njezinoga riešenja najvećim oduševljenjem i 
svetom revnosti, te je povjestničko djelo njegovo sbilja i postalo 
mal ne idealno savršenim. 
