RFANJO PALACKY. 197 
kojih su se vladaoci i čitava zemlja česka puno vjekova nalazili 
prama papinskomu dvoru. Dobivši više važnih preporuka, medju 
kojimi i od ministra grofa Kolovrata, dodje Palacky mjeseca trav- 
nja 1831. god. u Rim, gdje ga stigne želja 1 moravskih stališa, da 
studija svoja protegne i na listine, tičuće se povjesti markgrofije 
Moravske. Palacky tako sbilja i učini, te prouči za kratko doba od 
deset tjedana 49.000 listina, izmedju kojih sam prepiše 400 listina, 
kojimi je dobila česka povjest jasnoće baš za one epoke, koje su 
na temelju dosad poznatih vrela najmanje se mogle razjasniti. Iz 
Rima otide Palacky u Firencu, Milan i Mletke, te sakupivši i ov- 
dje mnogo blaga povjestničkoga okrene natrag u Brno, gdje je 
predao stališem zemaljskim, što je za nje bio sakupio. Opis zani- 
mivoga svoga putovanja, kao što i pregled rezultata, u talijanskih 
arkivih postignutih, priobći Palacky najprije česki u muzealnom 
časopisu, zatim u posebnom djelu njemački'. God. 1838. i 1839. 
uputi se Palacky opet u Italiju, prouči sve važnije njezine arkive, 
te sakupi podatke, na česku povjest se protežuće. Vrati se potonje 
ove godine u Prag; al nenadje više u životu pokrovitelja svojega 
grofa Gašpara Sternberka, kojega smrću je narodni muzej izgubio 
ne samo prvoga svojega presidenta, već i glavnoga promicatelja 
svrh& svojih. Palacky se je počeo sada svom silom brinuti, da si 
prosvjetni taj zavod naroda ne samo osigura budućnost, već da 
ge i, koliko se može, podigne. Toga radi dobro mu dodje nakana 
stališa zemaljskih, podignuti pokojnomu caru Franji 1. veličanstveni 
spomenik. Glede vrsti ovakovoga spomenika nisu se mogli stališi 
složiti: u to dodje Palacky, te podnese odmah stališem obsežnu 
predstavku, da bi se najsjajnijim spomenikom caru mogla smatrati 
veličanstvena sgrada ,Francisceum“ zvana, u koju bi se imala 
smjestiti svakolika znanstvena družtva i prosvjetni zavodi, koji su 
u Pragu za vlade cara Franje postali. U prvom redu smjerao je 
dakako ovaj predlog na korist narodnoga muzea. Premda se ova 
ideja Palackoga nije izvela, to je ipak dala povod razpravam o 
boljem nego dosada smještenju sbirka narodnoga muzea, te je imala 
nakon šest godin posljedicu, da su stališi kupili za ove sbirke 
sgradu, u kojoj je česki narodni muzej jošt i dan danas smješten. 
God. 1839. izabran bude Palacky i tajnikom kralj. učenoga 
družtva, kojega je članom bio već 1830. god. postao. 
Iste godine izadje prvi dio drugoga svezka povjesti njegove, 
! oItalienisehe Reise“ 1838. 
