160 J. J. HANEL 
stvo u Beču svakojako u tom smetalo, a njim samim nije bio dobro 
poznat pravni temelj, na kojem su se mogli kretati, zamoliše Pa- 
lackoga, da ih pouči o tom, kakvu kompetenciju su imali česki sa- 
bori po Ferdinandovu ustavu, i kakove su se u tom smjeru dogo- 
dile do sada promjene. Palacky zadovolji rado ovoj želji, te je 
predavao dulje vrieme izabranomu krugu članova visokoga českoga 
plemstva o državnom pravu česke krune, o djelovanju stališa i o 
njihovih odnošajih pram českim kraljevom. Posljedice ovih preda- 
vanja bile su zamašne u političkom pogledu; al i u čisto znan- 
stvenom su bile dosta znamenite. Visoko plemstvo naime, uvjerivši 
se o praktičnoj važnosti historičkih studi&, podupiralo je sada Pa- 
lackoga jošte revnije nego li prije u njegovih radnjah, osobito pako 
u arkivalnih iztraživanjih, doznačivši mu uz njegovu staru plaću 
godišnji doplatak od 600 for. sr. da može plaćati pomoćnika kod 
prepisivanja pismenih spomenika. 
God. 1849. dospio je Palacky u svojoj povjesti do epoke husit- 
skoga pokreta. Nu prije nego započe ovu epoku opisivati, osvjedoči 
se o potrebi, da se upozna posve točno sa starom topografijom česke 
kraljevine, a buduć da ga jedino novije veće topografičko djelo J. 
G. Sommer-a' nije moglo u tom obziru baš ništa podupirati, pro- 
uči Palacky iznovice sve starije kvaterne zemaljskih i dvorskih da- 
saka, te načini iz njih ogroman broj izvadak topografičko-genea- 
logičkih. Isto tako prouči knjige confirmationum i erectionum pražke 
nadbiskupije, te sakupi takodjer iz bezbrojnih listina materijal, koji, 
sravnivši ga s novijimi popisi kraljevine, tako uredi, da dobije 
viesti o svih gradovih, selih, tvrdjavah, samostanih i ostalih mjestih, 
kojih imena se u českoj historiji osobito u ratnoj periodi husitskoj 
iztiču. Posljedak ove dugotrajne i umorne radnje izdade Palacky 
god. 1848. u svojem ,opisu kraljevine Česke“. U istu svrhu na- 
crtao je Palacky i historički zemljokaz Česke, nu ovaj izadje tekar 
ove godine na vidjelo. 
Svršiv u glavnom ovaj posao, god. 1846. obidje Palacky opet 
množinu arkivi u Ugarskoj, Austriji i Njemačkoj, sve do renskih 
zemalja, te sakupi opet znatan broj važnih podataka, kojimi se je 
u mnogom obziru okoristio za dalnje svoje radnje povjestničke. 
U ono doba može se kazati, bio je Palacky već na glasu u či- 
tavoj obrazovanoj Evropi, al ujedno su njegove zasluge pravedno 
ocienjene i ondje, odkle nije mogao u početku svojega djelovanja 
niti pukoga naslova zadobiti, naime na carskom dvoru u Beču. | 
! Kšnigrcich Bčhmen ; stat.-topogr. dargestellt. XVI. sv. (1833—1849.) 
