FRANJO PALACKY. 169 
Za prvi već svezak onoga djela svoje povjesti, u kojem je hotio 
opisati dobu Podjebradsku, morao je Palacky posebnim djelom po- 
kazati temelj, na kojem je osnivao tvrdnju, koja je imala pokazati 
karakter glavne osobe u ono doba u Českoj čist, zločinom neoka- 
ljani, kao što joj se je više puta podmetao. 
Nenadana smrt mladoga jošte kralja českoga Ladislava posmrt- 
četa, dne 23. studenoga 1451. u Pragu dala je povod neprijateljem 
českoga naroda, osobito pako osobnim neprijateljem Gjure Podje- 
brada, da počmu razprostranjivati odmah iza smrti Ladislavove 
glasove, kao da je kralj otrovan, da nebude Podjebradu na putu, 
koji da je sam težio za krunom českom. Da oprovrgne sve ove 
laži, i da pokaže razloge, rad kojih se nesmie savjestni povjestnik 
na nje možda kao na vjerodostojna vrela pozivati, izdade Palacky 
1856. god. posebno djelo', u kojem priobći potanko i ocieni sa svih 
gledišta svekolike stare svjedočbe i druge glasove o smrti Ladislava 
te dodje ovom ocjenom do posljedka, da je Ladislav umro narav- 
nom smrti od kuge, koja je u ono doba u mnogih zemljah, i u 
Českoj, bila zavladala, dakle da se moraju svi oni glasovi smatrati 
prostimi klevetami, koje nijedan pravi povjestnik nemože upotrie- 
biti kao vrela i malo vjerodostojna. 
God. 1857. pako izadje napokon početak monumentalnoga djela, 
od Palackoga zasnovanoga, te za povjest česku XV. stolj. neiz- 
mjerno važnoga. naime: , Monumenta conciliorum generalium seculi 
decimi quinti“. Već god. 1849. predloži Palacky carskoj akademiji 
znanosti u Beču, da odluči izdavati akta obćenitih crkvenih sabor4 
XV. stoljeća i to ponajprije ona, koja se protežu na sabor u Ba- 
Zileji. U obrazloženju svojem iztakne Palacky, da akta koncilija 
pripadaju najvažnijim historičkim vrelom, al se nalaze večinom 
samo u velikih i riedkih sbirkah, i to često nepodpuna, dapače 
osakaćena. Sabori XV. stoljeća sadržaju prve napore, da se u ve- 
ćem obsegu uvedu ne samo crkvene, već i državne reforme, imadu 
dakle veliku važnost za slične težnje sadašnjosti, za sadašnji smjer 
razvoja svjetskoga, da za isti praktički život". Akademija prihvati 
ovaj predlog svojega člana, nakon osam pako godina pojavi se 
! ,Zeugenverhćr iiber den Tod Kčnig Ladislaws von Ungarn und Bčh- 
men im Jahre 1457. Eine krit. Zusammenstellung und Wiirdigung der dar- 
iiber_ vorhandenen Quellenangaben“. U dodatku nalazi se tamo takodjer 
lječničko mnienje o bolesti i smrti Ladislavovoj dra. Vilima Dušana Lambla. 
2 Sr. Sitzgsber. d. ph. hist. CI. d. k. Akademie d. Wissenschaften. III. 
Bd. 6. Hft. 58. S. 
