FRANJO PALAOKY. ikral 
pogubom. Gledamo postanak stranak, kralju neprijateljskih, poče- 
tak borbe s mnogimi buntovnici u zemlji, vjerolomno postupanje 
kralja Matije Korvina prama tastu svomu, vodeće do rata, u kojem 
bude Matija hametom potučen, i iz Česke iztjeran; dobivamo na- 
pokon viesti o zadnjoj dobi vlade Gjure Podjebradskoga, njegovoj 
smrti i osobnosti. Kao prilog k poznavanju nazor i vjerskih raz- 
mirica one dobe objelodani Palacky u dodatku ovoga svezka zani- 
mivi ,Dialog Ivana iz Rabšteina od god. 1469.“ 
U isto doba s ovim svezkom svoje povjesti izdade Palacky u 
XX. sv. sbirke ,Fontes rerum Austriacarum“, izdavane od c. aka- 
demije znanosti u Beču, obsežnu sbirku vrel4, potežućih se na Po- 
djebradsku periodu česke povjesti'. Zadaću sbirke ove i razlog 
njezinoga izdanja označi Palacky u predgovoru naime, da ima po- 
najprije služiti diplomatskim temeljem pripoviedanju, koje tvori sa- 
držaj četvrtoga svezka njegove česke povjesti, nadalje pako, da 
doprinese u obće razjašnjenju ove važne, a dosada samo pomalo 
poznate povjestničke periode. Zadaću ovu postiže djelo Palackoga 
u jednom i drugom smjeru podpuno. Sbirka, koja se prikazuje kao 
posljedak trideset i šest godišnjega (1824—1809.) sakupljanja gra- 
dje za Podjebradsku dobu, sadržaje D33 više ili manje obsežnih, 
sad doslovce, sad u izvadku priobćenih viesti iz listina, spomenica 
i dr. kao što i dva dodatka, od kojih prvi sadržaje obsežnu apo- 
logiju kralja Gjure, pisanu 1461. god., drugi pako dvie obširne 
viesti o životu i smrti M. Rokycane. Izključene su bile sve viesti, 
pripadajuće doduše vieku Podiebradskomu, al tičuće se lih odnošaja 
sukromih, privatnopravnih posala i sl. kao što i viesti, koje su bile 
pisane na českom jeziku, buduć su ove potonje ili već bile priob- 
ćene u sbirci gore spomenutoj ,Archiv Česky“, ili ih je Palacky 
čuvao za slučaj, da se izpuni njegova želja glede nastavka ,Ar- 
chiva“, što se sbilja dogodi, kako jurve spomenuh, 1862. g. usljed 
odluke zemaljskoga odbora od 3. prosinca 1861. god. 
Godina 1860. zadavši ljutu ranu Palackomu u privatnom njego- 
vom životu, postala je kobnom i za javno njegovo djelovanje, kao 
što nije ni za znanstveni rad njegov ostala bez važnosti. 
Diplomom carskom od dana 20. listopada 1860. povrati se naime 
ustavni život u Austriji, te pozove Palackoga i opet na polje poli- 
tičke djelatnosti. Narod česki proglasi ga jednodušno političkim 
* »Urkundliche Beitrige zur Geschichte B&hmens u. s. Nachbarldr. im 
Ztalter Georgs v. Podiebrad. (1450—1471).“ 
