ERANJO PALACKY. 113 
buduće osigurana, ako se utemelji državni organizam u Austriji na 
sustavu federalnom. Na federalizmu samo, prikladnom osobinam, 
koje je isti postanak države prouzročio, temelji se moderna ,ideja 
države Austrijske“. Kako je Palacky poznavao odnošaje političke i 
narodne u svih zemljah Austrije, kakim načinom je želio uvesti u 
sklad različite težnje pojedinih naroda, kako je mislio čuvati dr- 
žavno jedinstvo te prepriečiti oslabljenje njegovo; o svem tom na- 
lazimo obilnih dokazi i podataka u ovih člancih; valja n. pr. pre- 
gledati samo rieči, što jih izusti Palacky o Hrvatskoj i o političkih 
strujah, koje su se u ono doba u narodu hrvatskom izticale, da se 
osvjedočimo o potankom poznavanju odnošaja, koji su se u Hr- 
vatskoj razvili i o jasnom shvaćanju koristi zemlje te. 
Nu političko ovakovo djelovanje nije odbilo Palackoga s puta, 
kojim je dosad išao bio za razjasnjenjem česke povjesti. Uz poli- 
tičku djelatnost razvijao se je i strogo znanstven rad. Najbolji je 
tomu svjedok ta okolnost, što je iste god. 1869., kad je Palacky 
napisao svoju razpravu o ideji države Austrijske, izašao novi opet 
svezak njegove povjesti; uzprkos bezprekidnomu sudjelovanju u 
političkih sastancih, saborih i razpravah Palacky je uviek nastojao 
oko usavršivanja onih dielova svoje povjesti naroda českoga, koje 
je bio u prijašnja vremena napisao i za njihovo popunjenje novih 
zanimivih podataka našao. 
Bvezak, koji izadje 1865. god. na vidjelo, prva je polovica petoga 
diela česke poviesti, posvećenoga dobi Jagellonskoj. U njem se opi- 
suje vlada kralja Vladislava Il. od god. 1471. do god. 1900. Nije 
to sjajna perioda česke povjesti. Odmah iza smrti kralja Gjure po- 
čeo se je kralj Matija Korvin opet otimati za českom krunom, te 
je našao u tom nastojanju revnu podporu sa strane papinskoga po- 
klisara, koji ga je Čehom, napose pako Pražanom toplo preporučao 
u nadi, da će se onda povratiti odnošaj podpune poslušnosti Čeha 
pram papinskoj stolici, husitskim pokretom u svojih temeljih uzdr- 
mani. Nu pogibeljnoga takmaca nadje Matija uz mnogo drugih 
osobito u kralju poljskom Kazimiru, koji je nastojao zadobiti krunu 
česku za svojega sina Vladislava, za kojega se je i večina naroda 
očitovala, te bude Vladislav dne 27. svibnja 1471. kraljem českim 
sbilja izabran. Zanimive, prem za jedinstvo zemalja pod českom 
krunom sjedinjenih pogibeljne posljedice borbe i različito ugova- 
ranje obijuh kraljeva opisuje Palacky na tanko, prateć pomno razvoj 
dogodjaja, vodećih do razciepljenja česke krune, do propadanja čes- 
koga bitka, dapače istoga ugleda kraljevske moći u českom narodu. 
