FRANJO PALACKY. 1795 
novitu svoju formu. Nu s druge strane tvori epoka Jagellonska 
ujedno i pretin medju dviema periodama česke povjesti obzirom na 
množtvo historičkih vrela, koja su se dosad sačuvala. Za iz- 
traživanje dobe do god. 1526. mora se povjestnik na svakom ko- 
raku boriti s oskudnosti i nepodpunosti, dapače nevjerojatnosti vreli, 
od kojih je veći dio od neznanja, vandalizma i nesreće ili sasvim 
uništen, ili barem tako osakačen, da je kadkad uzalud sav trud, 
dokopati se zrna istine. Zato opet epoka poslje 1926. god. obiluje 
bogatimi i izdašnimi vreli, te povjestnik, koji se je morao dosada 
tužiti na nestašicu izvor&, mora se odsad boriti s prevelikim izobiljem 
materijala, što ga ima svladati. Na ovakav posao nije se više mogao 
Palacky odvažiti, znajuć dobro, da će smrt presjeći završetak njegov ; 
s toga odluči, odustati od iztraživanja dalnjih perioda česke po- 
vjesti, a još jedanput pregledati rad jurve dovršen, popravljati 
ga, gdje to dopuste sredstva, a ostaviti njegov nastavak silam 
mladjim, za kojih odgojenje i usposobljenje radu tomu bio se je za 
vrieme pobrinuo. 
Drugi dio česke povjesti, u kojem se opisuje poglavito vladanje 
kralja Pfemysla Otakara II. i cara Karla IV. ostavi Palacky jošte 
neprevedenim, zato, što su mu se činili popravci i popunjci njegovi 
manje važnimi; prije svega odluči Palacky prigotoviti novo izdanje 
trećega diela, za koji je bio od dobe prvoga njegova izdanja u god. 
1850. i 1851. razmjerno najviše sakupio nove gradje, uslied česa 
mišljaše, da će se najvažnija ova epoka starije česke povjesti još 
više razjasniti i ocieniti moći. 
God. 1868. slavio je Palacky sedamdeseti svoj rodjendan. 
S njim ga je proslavio čitav narod u Českoj i Moravskoj; da 
pako ostane uspomena nanj trajnom, odazva se narod obćenitim 
oduševljenjem pozivu njekojih štovatelja Palackoga, te sakupi u 
kratko doba znatnu glavnicu, koju predade Palackomu, da ju na- 
mieni znanstvenoj svrhi, koja da se postigne pripomoći ovom. Glav- 
nica sama imala se je nadalje zvati zaklada Palackoga. Palacky 
namieni kamate ove zaklade izdavanju vrela česke povjesti, po- 
imence kritičkomu izdavanju svih starih pisaca česke povjesti sve 
do početka XVI. stoljeća, osim toga pako izvadaka iz svih ino- 
stranih pisaca, koliko se njimi razjasnjuje česka povjest. (God. 1871. 
započme se sbilja izdavati sbirka ovih vrela pod ukupnim naslovom : 
»Fontes rerum bohemicarum“, te se revno nastavlja. 
Iste godine izdade Palacky jošte autobiografiju grofa Gašpara 
