FRANJO PALAOKY. 179 
mnogo novih podataka, što je mnogo mnienja, u prvom izdanju iz- 
taknutih, novimi podatci podkriepljeno, te tako proti svakomu su- 
mnjičenju glede njihove vjerodostojnosti osigurano, napokon, što je 
i način historičkoga pripoviedanja, koliko je bilo u obće moguće, 
još savršeniji nego u prvom izdanju. 
Početkom god. 1871. započne Palacky izdavati niz djel4, sadr- 
žavajućih s jedne strane skup manjih znastvenih radnj& njegovih, 
sadržanih u različitih časopisih, s druge pako podatke, razjasnu- 
juće pojedine momente historičke njegove djelatnosti. 
Često su već Palackoga pozivali njegovi mnogobrojni štovatelji, 
da napiše uspomene svojega života. Želji ovakovoj nije se mogao 
Palacky odazvati radi velikih jošte poslova znanstvenih, koje je 
želio prije smrti svoje svršiti. Nu zato izdade pomenute godine 
djelo,' koje je imalo pružati diplomatske obaviesti o čitavoj nje- 
govoj djelatnosti, kao českoga povjestnika. U ovom djelu sakupio 
i izdao je Palacky listine i drugovrstne izprave, koje se tiču po- 
stanka českoga povjestničtva novije dobe u obće, a napose postanka 
ideje, da se stvori mjesto historiografa kraljevstva českoga, nadalje 
izprave o tom, kako je Palacky sam postao ovim historiografom, 
kako se je njegova djelatnost prvobitno imala ograničiti i kako se 
je razširivala, dok napokon nedobije zadaću, napisati novu poviest 
českoga naroda; jošte nalazimo ondje izvještaje, koje je Palacky o 
svojih poslovih pošiljao odboru zemalskih stališ4, izprave o putu 
njegovu i radnjah u vatikanskom arkivu 18317. god., dokaze o po- 
dieljenom naslovu zemaljskoga historiografa, različita akta od god. 
1840—1862 potežuća se na njegove historičke radnje, te manje po- 
lemičke izprave od god. 1838—1846. Napokon posveti Palacky po- 
sebni odsjek ovoga djela kratkomu osvrtu na različite navale, koje 
su se u najnovije doba činile na pojedine partije njegove česke 
povjesti. Premda se tu Palacky neupušta u polemiku proti napa- 
dačem, koji su nepristupni objektivnim razlogom, te proglašuju 
svako pisanje povjesti tendencioznim, koje se nevrši po pravilih od 
njih jedino za valjana proglašenih; to ipak pokazuje pojedinimi 
primjeri plitkoću temelja, na kojih počiva i znanje i razbor ova- 
kovih cjepidlaka i nadrikritika. 
Čuditi se je štiocu ovih izprava, s kolikimi se je bilo Palackomu 
boriti za života njegova predsudami, koliko puta je zlovolja stajala 
1 ,,Zur bčhmisehen Geschichtschreibuug. Actenmiissige Aufsehliisse und 
Worte der Abwehr. 
pa 
