182 Jag! BANED, 
Sad pako lati se Palacky posla — zadnjega u svom životu — 
da priredi svojemu narodu jošte taj dio svoje povjesti u českom 
ruhu, koji je dosad samo na njemačkom bio jeziku izdan, dio naime 
drugi, obuzimajući dobu od god. 1253—1403. 
Premda je Palacky u predgovoru drugomu svezku petoga diela 
svoje povjesti izjavio, da ima za drugi dio njezin razmjerno malo 
kazati, što nebi bilo već iz njemačkoga texta poznato; ipak se vidi 
u svakom skoro članku českoga texta, kako kadkad bitno se raz- 
likuje od njemačkoga. 
Mnogo novih podataka iz nova potvrdjuje mnoge tvrdnje, koje 
je Palacky prije izrekao, ali manje izdašnimi vreli poduprieti mo- 
ga0, mnogo novoga svjetla dolazi u periode, kojih su pojedini po- 
javi manje razjašnjeni bili, ima dapače rezultata novih, bitno se 
razlikujućih od onih, koji su u njemačkom dielu priobćeni. 
Tako je n. pr. čitavi odsjek, u kojem se pruža obćenita karak- 
teristika vlade i osobnosti Pfemisla Otokara II. mal ne sasvim iz- 
novice izradjen, tako se nadje u svakom odsjeku, da je preradjen 
sa pomnjom i duševnom svježesti, kojoj se je upravo čuditi obzi- 
rom na visoku starost, u kojoj Palacky rad ovaj preduzme i na 
koju se sada sam već tužiti počimlje. 
Nu sretno obavi Palacky i ovaj jošte posao te dobije početkom 
ove godine obćinstvo i zadnji Svezak njegov u ruku. 
Cieli česki narod, da čitav učeni sviet slavenski obraduje se sa 
Palackym, da je sretno postignuo cilj, za kojim se je preko pol 
stoljeća trsio, da je završio djelo, kojim će se ponositi ne samo 
česka znanstvena literatura, već koje će se smatrati občim sviuh 
Slaven4 blagom, koje će se prikazivati kao jedna od najvažnijih 
karik4, vezučih medjusobno različite grane velikoga stabla slaven- 
skoga. U tom leži veliki, za kulturnu povjest Slavena u obće važni 
momenat, što je Palacky znao dati svojemu djelu važnost univer- 
salno-historičku, što je njim pokazao, da mogu djela slavenskih 
učenjak dostojno se uzporediti sa proizvodi najglasovitijih umov4 
svih naroda novije dobe. 
Da oslave sa Palackym svršetak rada njegova, prirede najodlič- 
niji muževi českoga naroda svetčanost u Pragu za dan 23. travnja 
t. g. na koju prispješe ne samo odličnjaci iz Česke i Moravske, 
već su se svi narodi slavenski dali zastupati kod ove svetčanosti 
preko svojih izaslanika. Bilo je tuj Rusa i Poljaka, došli Hrvati i Srbi, 
prispješe izaslanici Slovak4 i Slovenac&, jedni sa drugimi se natje- 
čući, da iztaknu važnost ove svetčanosti, da pokažu, kako dobiva 
