198 Š. LJUBIČ, 
vierno ju prepišući iz Farlata; ali neće da snje vadi, kako su 
Krčani tada spadali na hrvatsku krunu (V. Crnčić. Poviest str. 50 
do 56). U koliko piše o spojenjn Hrvatske s Ugarskom, mi ga 
rado upućujemo na Račkieve razprave u Radu o tom predmetu. A 
što kaže, naslonjen krivo na Farlata, da Krk nije spadao na Ko- 
lomanovu Dalmaciju, nevriedi osobitoga uztuka, pošto mu u onih 
razpravah dovoljno odgovara. 
Poslie kneza Daria, veli Kubić, nema traga krčkim knezovom iz 
porodice Frankopanske, jer niti nema spomenika iz onoga doba; 
stoprv oko god. 1135 iznova se srećamo s čislom Frankopanskih 
knezova na Krku. Prepišujući i ovdje Farlata (V. 299) mal ne 
doslovce, pripovieda, da su višeputa a navlastito ove godine Ma- 
gjari i Hrvati velikom snagom napali otok, no da su napokon bili 
od Krčana na bjeg prisiljeni i poraženi; a svemu ovomu jedini 
dokaz kratka uspomena od 3 studenoga 1133 na svietlo iznesena 
od Farlata, u kojoj se veli samo, da su se taj dan sastali u bisku- 
Piji krčkoj Dominik krčki biskup i gradski sudci s jedne strane a 
Dujam krčki knez s druge, i da su se složili u tom, da se istomu 
knezu izruči namet po občini sakupljen za popravu grada i druge 
potrebe, za odpravljanje poslanika i za darak Mletčanom (pro urbe 
reparanda et aliis evpensis faciendis, nuntisque mittendis et strena 
Venetis danda), neka on te stvari izvrši. Nu o Hrvatih ni slovca'. 
Ova mu pako uspomena služi da utvrdi čislo krčkih knezova. 
Da je poznavao povelju od 3 kolovoza 1163 (Listine I. 6.), bio bi 
mogao točno označiti doba, kada je Dujam prvim krčkim knezom 
postao. U toj povelji kaže mletački dužd Vitalis Michael, da eomi- 
tatum Vegle, post discessum comitis Duimi vacantem, daruje njego- 
vim sinovom Bartulu i Vidu*, i to samo tempore vite vestre, te tali 
modo et pacto, quali predictus pater vester habuit tempore predeces- 
Sorum nostrorum ducum videlicet Dominici Michaelis, Petri Polani, 
Dominici Maurocent et tempore nostro. S ovoga jasno izilazi, da je 

" Ako je bilo nasrta, to je došlo s mora a ne s kopna, od stranih gusara, 
koji su tada robili i druge dalmatinske krajeve. Ali Kubiću je samo do toga 
stalo, da Hrvate izkaže kao strane na otoku, i da jih bilo ma kako oerni. 
* Crnčić (Poviest str. 67) veli: ,,nad Krčani g. 1100 ljeta biahu knezi 
Bartol i Vid (B ac W comitum), kako sam u Književniku (1865 str. 19) 
dokazao, u onom istom, i da ono biahu Frankopani. Tako Frankopaui biahu 
knezi Krčki onda, kada Krčani ne biahu ni Ugarski ni Benetački“. Ali se 
Crnčić jako prevario. Ono, što on tumači u onom nadpisu na Kamplinu u 
Krku sa Va(tale) Mu(gistro), ono je bez ikoje sumnje dopunjak godine 
MO, te vjerojatno nonagesimo. 
