206 SVEČANA SJEDNICA JUGOSLAVENSKE AKADEMIJE. 
porodio i prvu akademiju nove dobe, kojoj bi prema duhu i po- 
trebi vremena zadatkom. uzkrisiti spomenike klasičke prošlosti. Vi 
znate, da je u Francezkoj Richelieu-ova doba, koja je dala Cor- 
neilla dramatici, Decartesa filosofiji, Pascala retorici, izniela takav 
zavod, koj je imao francezkomu jeziku krčiti put do onoga polo- 
žaja u Evropi, do kojega se francezki narod upravo tada stao uzpi- 
njati u evropskom državnom sustavu. Vi znate, da je Englezka po- 
sjela bila svojim brodovljem sva mora, da si u starom i novom svietu 
zasnovala bila trgovinske naselbine, kada si god. 1645 podigni 
svoje prvo učeno družtvo, koje je prema takovu položaju zemlje i 
duhu naroda stalo gojiti ponajglavnije matematičke i prirodoslovne 
nauke. Vi znate, da je berlinskoj i petrogradskoj akademiji po- 
stavljen temeljni kamen u doba, kada su si Pruska i Rusija pod 
kraljem Fridrikom I. i carem Petrom velikim izvojštile gospodujući 
položaj u sjevernoj Europi. Znate napokon, da su takovi zavodi i 
kod manjih naroda, osobito u našem vieku, nikli, čim se osviješten 
duh njihov usudio stupiti na poprište znanosti, da si tuj svojoj oseb- 
nosti primjerno mjesto izvojšti. 
5 toga ako i spadaju učeni zavodi kod svih naroda medju regu- 
latore njihova umnoga života, vise oni s druge strane o javnih i 
družtvenih odnošajih zemlje, ta s ovimi rastu i oni i padaju. Čim 
se više podloga narodnomu životu razastire, čim snaga narodna jača 
postaje: tiem se i područje učenomu zavodu dalje širi, tiem se više 
djelatnost njegova diže. Sve ovo znali biste, štovana gospodo! 
utvrditi dokazi iz povjesti učenih zavoda bud kojega naroda, bud 
koje zemlje. 
Ne manje tiesna je sveza izmedju učenoga zavoda i prosvjetne 
predaje naroda i zemlje. Ni učeni ni učevni zavodi ne stvaraju je- 
dini prosvjete, niti su jedini nosioci njezine predaje, jer oboje visi o 
sveukupnom životu naroda i zemlje i o svih odnošajih njihovih. Ali 
ti su hramovi nauke jedna od glavnih radionica narodne prosvjete i 
jedno od prvih čuvališta njezine predaje. Obratno, gdje se nit 
narodne prosvjete uslied nadošlih katastrofa prekinula; tuj je i uče- 
nim zavodom veoma težko nadovezati na konac one pretrgane niti; 
jer jim je red ne samo potražiti onaj konac u prošlosti, nego još 1 
sljubiti ovu prošlost sa sadašnosti, pa obje u duši naroda izjed- 
načiti. 
U tom položaju nalazi se danas i naša akademija i svi zavodi 
naši radeći ok6 prosvjete našega naroda. 
Vi znate, štovana gospodo! da je balkanski poluotok zahvaćen 
